DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 831/2011 DES RATES
vom 16. August 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bariumcarbonat mit Ursprung in der Volksrepublik China nach einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1175/2005 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Bariumcarbonat mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein. Der Satz des endgültigen spezifischen Zolls lag zwischen 6,30 EUR und 56,40 EUR je Tonne.
2. Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen („Auslaufüberprüfung“)
(2)
Nach der Veröffentlichung im März 2010 einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Bariumcarbonat mit Ursprung in der VR China (3) erhielt die Kommission am 19. April 2010 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(3)
Die Auslaufüberprüfung wurde von Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG („Antragsteller“) beantragt, dem einzigen Hersteller von Bariumcarbonat in der Europäischen Union, auf den 100 % der Gesamtproduktion von Bariumcarbonat in der Union entfallen. Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings und einer entsprechenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung vorlagen; daher veröffentlichte sie eine entsprechende Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) („Einleitungsbekanntmachung“).
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(5)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Juli 2009 bis zum 30. Juni 2010 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
(6)
Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, die Einführer/Händler, die bekanntermaßen betroffenen Verwender in der Union und ihre Verbände, die Hersteller im Vergleichsland sowie die Behörden der VR China offiziell über die Einleitung der Überprüfung.
(8)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(9)
Angesichts der offensichtlichen Vielzahl der im Antrag genannten ausführenden Hersteller in der VR China war in der Einleitungsbekanntmachung für die Ermittlung von Dumping und der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens von Dumping ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(10)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe auswählen konnte, wurden alle ausführenden Hersteller aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. Juli 2009 bis 30. Juni 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(11)
Die Kommission erhielt nur von drei Unternehmen oder Unternehmensgruppen in der VR China Antworten und entschied daher, dass die Bildung einer Stichprobe der chinesischen ausführenden Hersteller nicht erforderlich war.
(12)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist gemeldet hatten, einen Fragebogen zu.
(13)
Antworten auf den Fragebogen gingen von dem Antragsteller und seinem verbundenen Vertreter, neun Verwendern, vier Einführern, zwei ausführenden Herstellern in der VR China und zwei Herstellern in möglichen Vergleichsländern ein. Einer der chinesischen ausführenden Hersteller, der im Rahmen des Stichprobenverfahrens antwortete, beschloss, nicht weiter an dem Verfahren mitzuarbeiten.
(14)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings oder der Schädigung sowie für die Untersuchung des Interesses der Union benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Antragsteller
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover, und sein verbundenes Unternehmen Solvay Bario e Derivati SpA., Massa.
b)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Provinz Shangdong,
-
Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Provinz Guizhou.
c)
Hersteller im Vergleichsland (Indien)
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad.
d)
Einführer
-
Norkem Limited, Knutsford, Vereinigtes Königreich,
-
L’Aprochimide Srl, Muggio, Italien.
e)
Verwender
-
Technische Glaswerke Illmenau GmbH, Illmenau, Deutschland.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(15)
Die betroffene Ware ist dieselbe wie in der vorhergehenden Untersuchung, nämlich Bariumcarbonat mit einem Strontiumgehalt von mehr als 0,07 GHT und einem Schwefelgehalt von mehr als 0,0015 GHT, als Pulver, gepresstes Granulat oder kalziniertes Granulat, mit Ursprung in der VR China, das derzeit unter dem KN-Code ex 2836 60 00 eingereiht wird.
(16)
Bariumcarbonat wird hauptsächlich in der Ziegel- und Fliesenindustrie, im Keramiksektor und in der Ferritherstellung verwendet. Es wurde bislang in der Herstellung von Kathodenstrahlröhren für Fernsehgeräte eingesetzt, jedoch existiert diese Art der Nutzung in der Union nicht mehr, nachdem Fernsehgeräte durch LCD- und Plasmabildschirme ersetzt wurden.
2. Gleichartige Ware
(17)
Wie schon die Ausgangsuntersuchung hat auch dieses Verfahren gezeigt, dass das in der VR China hergestellte und in die Union ausgeführte Bariumcarbonat sowie das auf dem Inlandsmarkt des Vergleichslands (Indien) hergestellte und dort verkaufte Bariumcarbonat und das vom Antragsteller hergestellte und in der Union verkaufte Bariumcarbonat dieselben grundlegenden physikalischen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungszwecke aufweisen.
(18)
Daher werden diese Waren als gleichartige Waren im Sinne von Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
(19)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Allgemeines
(20)
Von den 16 bekannten chinesischen ausführenden Herstellern, die bei der Einleitung der Auslaufüberprüfung kontaktiert wurden, antworteten drei im Rahmen des Stichprobenverfahrens, wobei nur zwei uneingeschränkt mit der Kommission kooperierten und einen vollständig beantworteten Fragebogen zurückschickten.
2. Vergleichsland
(21)
Da es sich bei der VR China um ein Transformationsland handelt, ist der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung für ausführende Hersteller, denen keine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) gewährt wurde, auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) zu ermitteln.
(22)
Die USA waren in der Ausgangsuntersuchung als Vergleichsland herangezogen und in dieser Untersuchung für die Ermittlung des Normalwerts vorgeschlagen worden. Jedoch erschien es notwendig zu prüfen, ob dieses Land für die vorliegende Auslaufüberprüfung noch geeignet ist. Alle bekannten Hersteller von Bariumcarbonat weltweit, d. h. in Brasilien, Indien, Japan und den USA, wurden angeschrieben. Zwei Antworten gingen ein, eine von einem Hersteller in den USA und eine weitere von einem Hersteller in Indien.
(23)
Nach sorgfältiger Analyse der Kriterien, beispielsweise Gesamtproduktion, Anzahl der Hersteller, Wettbewerb auf dem Markt, Gesamteinfuhren, Antidumpingzölle und Zölle, auf dem amerikanischen und auf dem indischen Inlandsmarkt wurde entschieden, Indien als Vergleichsland auszuwählen. Nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung wurde Indien aufgrund seines größeren Marktes, der größeren Einfuhrmengen und des stärkeren Wettbewerbs auf dem Inlandsmarkt für diese Ware als geeigneter als die USA angesehen. Von keiner der interessierten Parteien gingen diesbezügliche Stellungnahmen oder Einwände ein. Infolgedessen basierte der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf den von dem Hersteller in Indien vorgelegten Daten.
3. Dumping der Einfuhren im UZÜ
3.1. Normalwert
(24)
Für das Unternehmen, dem eine MWB in der Ausgangsuntersuchung gewährt wurde, wurde zunächst nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung untersucht, ob die Inlandsverkäufe von Bariumcarbonat an unabhängige Abnehmer im UZÜ repräsentativ waren, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union entsprach. Die Untersuchung ergab, dass diese Verkäufe nicht repräsentativ waren und der Normalwert daher rechnerisch ermittelt werden musste. Der ermittelte Normalwert basierte auf den Herstellgesamtkosten zuzüglich der Verkaufs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und des Gewinns bei im normalen Handelsverkehr getätigten Inlandsverkäufe mit der gleichartigen Ware.
(25)
Daher wurde der Normalwert für das Unternehmen, dem in der Ausgangsuntersuchung keine MWB gewährt wurde, nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung anhand der eingegangenen Angaben des mitarbeitenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt.
(26)
Zunächst wurde geprüft, ob der Gesamtumfang der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ war, d. h. ob er mindestens 5 % des gesamten Verkaufsvolumens der in die Europäische Union ausgeführten betroffenen Ware ausmachte. Die Inlandsverläufe des mitarbeitenden Herstellers in Indien wurden als im UZÜ hinreichend repräsentativ betrachtet.
(27)
Dann prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für die auf dem indischen Markt verkaufte gleichartige Ware geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ war. Da im UZÜ keine gewinnbringenden Verkäufe der gleichartigen Ware getätigt wurden, musste der Normalwert rechnerisch ermittelt werden. Nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c der Grundverordnung wurden dem Normalwert die Herstellgesamtkosten des betroffenen Herstellers zuzüglich eines angemessenen Betrags für die VVG-Kosten und den Gewinn zugrunde gelegt. Die Herstellkosten der verwendeten gleichartigen Ware zuzüglich VVG-Kosten und Gewinn entsprachen denjenigen der Ausgangsuntersuchung und beliefen sich auf 10,6 % für die VVG-Kosten und 7,2 % für den Gewinn. Es wurden keine Informationen vorgelegt, die darauf hindeuteten, dass diese Beträge nicht angemessen wären oder dass das herangezogene Gewinnniveau über dem Gewinn läge, der von anderen Ausführern oder Herstellern beim Verkauf von Waren der gleichen Kategorie auf dem Inlandsmarkt des Ursprungslands normalerweise erzielt wird.
3.2. Ausfuhrpreis
(28)
Da alle Ausfuhren der betroffenen Ware durch den mitarbeitenden ausführenden Hersteller direkt an unabhängige Abnehmer in der Union verkauft wurden, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise bestimmt.
3.3. Vergleich
(29)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(30)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede bei den Transportkosten und Provisionen, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
3.4. Dumpingspanne
(31)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne anhand eines Vergleichs des gewichteten durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewichteten durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe ermittelt.
(32)
Für das Unternehmen, dem in der Ausgangsuntersuchung eine MWB gewährt wurde, ergab dieser Vergleich, dass das Unternehmen mit seinen Erzeugnissen weiterhin Dumping betrieb, und dies auf einem noch höheren Niveau.
(33)
Für das Unternehmen, dem in der Ausgangsuntersuchung keine MWB gewährt wurde, ergab der Vergleich nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung erhebliches Dumping. Dieses Unternehmen lieferte 98 % der dem residualen Zoll unterliegenden Ausfuhren; die verbleibenden 2 % der ausführenden Hersteller, die in dem Verfahren nicht mitarbeiteten, haben keinen Einfluss auf die festgestellte Dumpingspanne. Darüber hinaus vertritt die Kommission angesichts ihrer Nichtmitarbeit die Auffassung, dass sie vermutlich nicht auf einem niedrigeren Niveau dumpen als das mitarbeitende Unternehmen.
D. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DES DUMPINGS
(34)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde untersucht, ob bei einem Aufheben der Maßnahmen das Dumping wahrscheinlich anhalten werde.
(35)
In Bezug auf die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings wurde die Entwicklung der Produktion und der Produktionskapazität in der VR China sowie die wahrscheinliche Entwicklung der Ausfuhrverkäufe in die Union sowie in andere Drittländer untersucht.
(36)
Laut Antrag ist die VR China der bei Weitem größte Produzent von Bariumcarbonat weltweit. Außerdem ist die VR China auch der größte Produzent von Baryt, dem wichtigsten Rohstoff für die Produktion der betroffenen Ware. Die beiden mitarbeitenden Unternehmen zusammen verfügen über eine Produktionskapazität von 331 000 Tonnen pro Jahr, was ungefähr dem dreifachen Unionsverbrauch im UZÜ entspricht. Ferner besitzen diese beiden Unternehmen eine Gesamtkapazitätsreserve von 34 000 Tonnen, mit der die Hälfte des Verbrauchs der Union gedeckt werden kann.
(37)
In drei der größten Produktionsländer von Bariumcarbonat weltweit (USA, Indien und Brasilien) bestehen gegenwärtig Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China. Daraus lässt sich folgern, dass bei einem Aufheben der geltenden Maßnahmen angesichts der erheblichen Kapazitätsreserven in die VR China und der Dumpingpraktiken auf mehreren Märkten zusätzliche Mengen auf den Unionsmarkt fließen würden.
(38)
Die Tatsache, dass die chinesischen ausführenden Hersteller trotz Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus China im UZÜ erhebliche Mengen in die Union einführen (zu einem Durchschnittspreis von 251 EUR/Tonne) und ihren Marktanteil in der Union vergrößern konnten, zeigt das anhaltende Interesse der chinesischen Ausführer am Unionsmarkt.
(39)
Aus der chinesischen Ausfuhrstatistik wird noch deutlicher, dass die Union einen attraktiven Markt für die chinesischen ausführenden Hersteller darstellt, da sie bei der Ausfuhr in die Union trotz Dumpings einige ihrer höchsten Ausfuhrpreise erzielten. Der chinesischen Ausfuhrstatistik zufolge belief sich der durchschnittliche Verkaufspreis von Ausfuhren in die Union im UZÜ auf 269 USD fob, während der durchschnittliche Ausfuhrpreis nach Indien 220 USD betrug.
(40)
Laut chinesischer Ausfuhrstatistik stiegen die chinesischen Ausfuhren weltweit trotz des Wegfalls der primären Nutzung von Bariumcarbonat (Produktion von Kathodenstrahlröhren) von 130 000 Tonnen im Jahr 2009 auf 158 000 Tonnen im Jahr 2010.
(41)
Sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, wird davon ausgegangen, dass die chinesischen Ausfuhren angesichts der enormen Kapazitätsreserven in der VR China in die Union fließen werden. Die Tatsache, dass die wichtigsten Märkte der Welt wie die USA, Indien und Brasilien durch hohe Antidumpingzölle abgeschottet werden, unterstützt diese Schlussfolgerung.
(42)
Die Preise dieser Einfuhren würden wahrscheinlich weiterhin gedumpt, da es keine Anzeichen dafür gibt, dass die Ausführer bei einem Aufheben der Maßnahmen ihr Preisbildungsverhalten ändern würden.
(43)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist.
E. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(44)
Auf den einzigen mitarbeitenden Unionshersteller entfielen im UZÜ 100 % der EU-Produktion von Bariumcarbonat. Er bildet mithin den Wirtschaftszweig der Union im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 und Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
F. LAGE AUF DEM EU-MARKT
1. Unionsverbrauch
Tabelle 1
Unionsverbrauch
2007
2008
2009
UZÜ
Verbrauch (in Tonnen)
123 354
104 037
62 637
76 560
Index
100
84
51
62
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union und Eurostat Statistik.
(45)
Der Unionsverbrauch ergab sich aus den Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union in der Union und den Einfuhrmengen aus Drittländern basierend auf Eurostat-Daten.
(46)
Auf dieser Grundlage ging der Unionsverbrauch, wie aus Tabelle 1 ersichtlich, im UZÜ erheblich zurück, und zwar um 38 %, was hauptsächlich auf den Wegfall der Herstellung von Kathodenstrahlröhren in der Union zurückzuführen ist.
2. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der VR China
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China in Menge, Marktanteil und Einfuhrpreis
2007
2008
2009
UZÜ
Einfuhrmenge (Tonne)
76 306
64 573
37 341
48 720
Index
100
85
49
64
Marktanteil
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Index
100
100
96
103
cif-Einfuhrpreis in Euro je Tonne
230
257
239
251
Index
100
112
104
109
Quelle: Eurostat Statistik.
(47)
Im Bezugszeitraum sanken die Einfuhrmengen aus der VR China um 36 %, während der Verbrauch in der Union um 38 % abnahm. Trotz geltender Antidumpingmaßnahmen und trotz des sinkenden Verbrauchs stieg der Marktanteil der VR China im Bezugszeitraum um drei Prozentpunkte.
(48)
Die durchschnittlichen Einfuhrpreise aus der VR China stiegen im Bezugszeitraum um 9 % an. Der höchste Preisanstieg wurde zwischen 2007 und 2008 verzeichnet, während die Preise 2009 fielen, bevor sie im UZÜ erneut anstiegen.
(49)
Der Durchschnittspreis ab Werk der Union wurde mit den durchschnittlichen cif-Einfuhrpreisen Chinas an der EU-Grenze verglichen. Diesen Preisen lagen Eurostat-Zahlen zugrunde; sie umfassten nach der Einfuhr angefallene Kosten, Zölle und Antidumpingzölle. Der Vergleich ergab, dass die chinesischen Einfuhrpreise den Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ um 37,9 % unterboten. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die chinesischen Einfuhrpreise die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union ohne die geltenden Maßnahmen um 44,1 % unterboten hätten.
3. Menge und Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern
(50)
Die Gesamteinfuhrmengen von Bariumcarbonat aus Drittländern, ausgenommen der VR China, waren unerheblich und machten im Bezugszeitraum weniger als 1 % des Unionsverbrauchs aus.
(51)
Es ist zu beachten, dass die Einfuhrpreise aus anderen Drittländern die Preise der Union im UZÜ nicht unterboten.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(52)
Da sich der Wirtschaftszweig der Union nur aus einem Hersteller zusammensetzt, mussten die Daten zu Produktion, Kapazität und Auslastung in Form von Indizes dargestellt werden.
Tabelle 3
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung der Union
Index
2007
2008
2009
UZÜ
Produktion
100
79
36
47
Produktionskapazität
100
100
100
100
Kapazitätsauslastung
100
79
36
47
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(53)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union sank im Bezugszeitraum um 53 %. Es ist zu beachten, dass der Wirtschaftszweig der Union sein Produktionsmodell seit 2003 angepasst hat, um der neuen Marktsituation und dem Wegfall der Produktion von Kathodenstrahlröhren in der Union Rechnung zu tragen. Infolgedessen wurde die Produktionskapazität um mehr als 50 % gesenkt, da die von der Überprüfung betroffene Ware nun abwechselnd mit Strontiumcarbonat auf denselben Anlagen produziert wird.
(54)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union blieb im Bezugszeitraum unverändert. Die Kapazitätsauslastung entwickelte sich daher ähnlich wie die Produktionsmengen.
4.2. Lagerbestände
Tabelle 4
Lagerbestände
2007
2008
2009
UZÜ
Index
100
97
41
41
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(55)
Die Lagerbestände nahmen im Bezugszeitraum um 59 % ab. Diese Abnahme ist auf die gesunkene Nachfrage und die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union, sich an die neue Marktsituation anzupassen, zurückzuführen.
4.3. Verkaufsmenge und -preise
Tabelle 5
Verkaufsmengen, Werte und Verkaufsstückpreis
2007
2008
2009
UZÜ
Verkäufe ausgedrückt als Menge (Index)
100
84
53
59
Verkäufe ausgedrückt als Wert (Index)
100
92
66
73
Verkaufsstückpreis (Index)
100
109
124
123
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(56)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union ging im Bezugszeitraum um 41 % zurück. Die stärkste Abnahme war 2009 aufgrund des allgemeinen wirtschaftlichen Abschwungs zu verzeichnen. Somit sank die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union proportional stärker als der Unionsverbrauch im selben Zeitraum. Der Verkaufswert sank nicht so stark wie die Menge, da der Wirtschaftszweig der Union seine Preise im Bezugszeitraum erhöhen konnte; der Verkaufsstückpreis stieg nämlich um 23 %.
4.4. Marktanteil und Wachstum
Tabelle 6
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Index
100
100
105
95
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union und Eurostat-Statistik
(57)
Der Marktanteil der Union erhöhte sich 2009 um 5 %, bevor er im UZÜ um 10 % fiel. Dies deutet darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil mangels Wachstums nicht wahren konnte.
4.5. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 7
Beschäftigung, Löhne und Produktivität
2007
2008
2009
UZÜ
Beschäftigung (Index)
100
87
55
57
Löhne (EUR/Mitarbeiter; Index)
100
108
106
113
Produktivität (Index)
100
91
65
82
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(58)
Die Beschäftigung nahm im Bezugszeitraum infolge des wirtschaftlichen Abschwungs und der neuen Marktsituation erheblich ab. Infolge der hohen Inflationsrate, die sich direkt auf die Lohnindexierung auswirkte, stiegen die Durchschnittslöhne um 13 %. Die Produktivität sank im selben Zeitraum aufgrund des zurückgehenden Produktionsvolumens um 18 %, was durch Personalabbau nicht kompensiert werden konnte.
4.6. Rentabilität
Tabelle 8
Rentabilität
2007
2008
2009
UZÜ
Index
- 100
-192
-351
-206
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(59)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um mehr als 106 %, und zwar infolge des wirtschaftlichen Abschwungs und des Wegfalls der Nutzung in Kathodenstrahlröhren für Fernsehgeräte, was sich beides auf die Verkaufsmengen und die Produktionskosten auswirkte. Der Wirtschaftszweig lag im ganzen Bezugszeitraum in der Verlustzone.
4.7. Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 9
Investitionen und Kapitalrendite
2007
2008
2009
UZÜ
Investitionen (Index)
100
82
90
97
Kapitalrendite (Index)
-100
-251
-506
-176
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(60)
Die Investitionen blieben im Bezugszeitraum unverändert. Die Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union wurden in dem Jahr getätigt, in dem sie verbucht wurden. Die Entwicklung der Kapitalrendite (Gewinn prozentual zu den Investitionen pro Jahr) im Bezugszeitraum war - ebenso wie diejenige der Rentabilität - rückläufig.
(61)
Die Untersuchung ergab keine Hinweise, dass der Wirtschaftszweig der Union größere Probleme bei der Kapitalbeschaffung hatte. Es ist jedoch zu beachten, dass die Investitionen im Bezugszeitraum nicht besonders hoch waren.
4.8. Cashflow
Tabelle 10
Cashflow
2007
2008
2009
UZÜ
Index
-100
-83
25
32
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(62)
Der Cashflow verbesserte sich im Bezugszeitraum infolge der Verringerung der Lagerbestände erheblich.
4.9. Höhe der Dumpingspanne
(63)
Im UZÜ wurde das Dumping trotz der geltenden Maßnahmen auf Niveaus fortgesetzt, die sogar noch über denjenigen der Ausgangsuntersuchung lagen; diese Feststellung basierte sowohl auf den von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern vorgelegten Daten als auch auf den Daten von Eurostat.
4.10. Erholung von den Folgen früheren Dumpings
(64)
Der Wirtschaftszweig der Union erholte sich in einem negativen Umfeld aufgrund des allgemeinen wirtschaftlichen Abschwungs und des Wegfalls einer wichtigen Nutzung nicht vom früheren Dumping, insbesondere im Hinblick auf Verkaufsmenge, Verkaufspreis und Rentabilität. Des Weiteren ergab die Überprüfung, dass das Dumping im UZÜ anhielt.
4.11. Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 11
Ausfuhrmenge des Wirtschaftszweigs der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Index
100
86
45
66
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(65)
Die Bariumcarbonat-Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union fielen im Bezugszeitraum um 34 %. Der Wirtschaftszweig der Union konnte angesichts der starken Konkurrenz der chinesischen Ausfuhren auf Nichtunionsmärkten nur begrenzte Mengen ausführen. Der Rückgang der Ausfuhrmengen im Bezugszeitraum geht auch auf den wirtschaftlichen Abschwung zurück.
4.12. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(66)
Obwohl die Entwicklung aller wichtigen Schadensindikatoren wie Verkaufsmenge, Rentabilität, Produktion, Beschäftigung und Produktivität im Bezugszeitraum negativ verlief, kam es aufgrund der Antidumpingmaßnahmen zu einer leichten Verbesserung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union.
(67)
Was den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union betrifft, so zeigt die leicht rückläufige Tendenz, dass die chinesischen Einfuhren trotz der geltenden Maßnahmen und des gesunkenen Verbrauchs nicht nur die Einfuhren anderer Länder auf den Markt verhinderten, sondern sogar Marktanteile auf Kosten des Wirtschaftszweigs der Union eroberten.
(68)
Angesichts der negativen Entwicklung der den Wirtschaftszweig der Union betreffenden Indikatoren wird der Schluss gezogen, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum andauerte. Daher wurde geprüft, ob im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anhalten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
G. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. Zusammenfassung der Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines Wiederauftretens von schädigendem Dumping
(69)
Der Verbrauch auf dem Unionsmarkt ist seit der Ausgangsuntersuchung aufgrund des Wegfalls von Kathodenstrahlröhren und des wirtschaftlichen Abschwungs bekanntlich erheblich zurückgegangen. Vor diesem Hintergrund stieg der Marktanteil der chinesischen Einfuhren um mehr als 15 %, während der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union sowie die Einfuhren aus Drittländern stark abnahmen. Dies belegt, dass die chinesischen ausführenden Hersteller trotz der geltenden Maßnahmen und des sinkenden Unionsverbrauchs ein anhaltendes Interesse am Unionsmarkt zeigten und in der Lage waren, Einfuhren von Drittländern auf dem Unionsmarkt zu verhindern.
(70)
Ferner sei darauf hingewiesen, dass die ausführenden Hersteller in der VR China im UZÜ weiterhin Dumping betrieben und die Preise des Wirtschaftszweigs der Union in erheblichem Umfang unterboten. Daher besteht kein Grund zu der Annahme, dass die chinesischen ausführenden Hersteller in Zukunft Dumping und Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterlassen würden.
(71)
Die Untersuchung ergab, dass die chinesischen ausführenden Hersteller im UZÜ über erhebliche Kapazitätsreserven verfügten, nämlich über ca. 280 000 Tonnen. Diese Menge ist mehr als dreimal so hoch wie die Größe des Unionsmarkts im UZÜ. Trotz des erwarteten Anstiegs der Nachfrage in der VR China ist davon auszugehen, dass die Überkapazität in den kommenden Jahren auf sehr hohem Niveau verharrt.
(72)
Der Unionsmarkt ist das wichtigste Ziel für die Ausfuhren der VR China. Auf anderen wichtigen Ausfuhrmärkten, wie die USA und Indien, gelten hohe (5) Antidumpingzölle gegenüber Bariumcarbonat mit Ursprung in der VR China. Diese Märkte sind daher für die chinesischen Ausfuhren praktisch geschlossen. Angesichts des Interesses der chinesischen ausführenden Hersteller am Unionsmarkt ist davon auszugehen, dass bei einem Aufheben der Maßnahmen erhebliche Ausfuhrmengen auf den Unionsmarkt drängen würden - mit einer insgesamt stark dämpfenden Wirkung auf die Preise.
2. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens der Schädigung
(73)
Auf der Grundlage des Vorstehenden vertritt die Kommission die Auffassung, dass bei Aufheben der Maßnahmen wahrscheinlich ein erheblicher Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China in die Union mit zunehmendem Preisdruck zu verzeichnen wäre. Eine solche Situation würde mittelfristig wahrscheinlich zum Verschwinden des Wirtschaftszweigs der Union führen, da dieser aufgrund der niedrigeren Verkaufsmengen einerseits nicht in der Lage wäre, seine Fixkosten ausreichend zu verringern, und andererseits keine ausreichenden Preisniveaus erzielen könnte. Die Fortdauer der Schädigung wurde im Bezugszeitraum durch den wirtschaftlichen Abschwung und den Wegfall einer wichtigen Nutzung noch verstärkt.
3. Entwicklungen nach dem UZÜ
(74)
Obwohl die Einfuhrpreise der VR China ab dem Ende des UZÜ bis Februar 2011 um 17,8 % stiegen (während die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im selben Zeitraum um lediglich ca. 7 % anstiegen), unterboten die Einfuhren aus der VR China nach dem UZÜ die Unionspreise weiterhin um mehr als 15 %.
H. INTERESSE DER UNION
1. Vorbemerkung
(75)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde allen beteiligten Interessen Rechnung getragen, den Interessen des Wirtschaftszweigs der Union ebenso wie den Interessen der Einführer und Verwender der betroffenen Ware.
(76)
Da es sich bei dieser Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, muss eine Situation analysiert werden, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; außerdem muss beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(77)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der vorstehenden Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(78)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union sehr wirtschaftlich arbeitete. So wurden die Beschäftigtenzahlen reduziert und die Produktionsmodelle geändert, um eine Anpassung an die neue Marktsituation vorzunehmen und die Nachhaltigkeit der Anlage sicherzustellen, auf der (wie unter Randnummer 53 angegeben) Bariumcarbonat und Strontiumcarbonat abwechselnd produziert werden. Zwar führten diese Maßnahmen nicht zur Erholung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union, sie bewirkten jedoch eine leichte Verbesserung der finanziellen Lage. Ohne die geltenden Maßnahmen wäre der Unionsmarkt wahrscheinlich von Billigeinfuhren mit Ursprung in der VR China überflutet worden und hätte der Wirtschaftszweig der Union seine Produktion einstellen müssen.
(79)
Wie oben erwähnt basiert das Produktionsmodell des Wirtschaftszweigs der Union auf zwei voneinander abhängigen Waren, d. h. es sind ausreichende Verkaufsmengen für beide Waren erforderlich, um die Fixkosten verringert zu können. Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen dürfte der erwartete mengenmäßige Anstieg der gedumpten Einfuhren zu einer erheblichen Verringerung der Tätigkeit in Verbindung mit Bariumcarbonat führen, was die Tätigkeit in Bezug auf Strontiumcarbonat unrentabler machen und schließlich zur Demontage der gesamten Anlage führen würde.
(80)
Auf der Grundlage der vorstehenden Erwägungen wurde der Schluss gezogen, dass die Maßnahmen gegen gedumpte Einfuhren aus der VR China im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union aufrecht erhalten werden sollten.
3. Interessen von unabhängigen Einführern
(81)
Die Kommission sandte allen bekannten unabhängigen Einführern Fragebogen zu. Von vier unabhängigen Einführern gingen Antworten ein. Zwei dieser Einführer stellten Aufschlämmungen her, einer für die Ziegelindustrie bestimmten Suspension bestehend aus Bariumcarbonat, Zusatzstoffen und Wasser.
(82)
Die Einführer gaben an, dass aufgrund der Einführung der Antidumpingzölle die Preise zum Zeitpunkt der Einführung gestiegen seien. In dieser Hinsicht ist zu beachten, dass solche Unterschiede nicht mehr festzustellen waren, da die Ausfuhrpreise in die Union verglichen mit den Durchschnittspreisen auf allen Nichtunionsmärkten auf ähnlichen Niveaus lagen wie im UZÜ (6).
(83)
Die Einführer gaben ferner an, dass Bariumcarbonat auf dem Unionsmarkt nicht knapp war, auch wenn es aufgrund der wachsenden Inlandsnachfrage in der VR China für sie zunehmend schwieriger wurde, Bariumcarbonat aus der VR China zu beziehen. Die Einfuhrstatistik zeigt jedoch keinen Rückgang in der Ausfuhrmenge der betroffenen Ware in die Union während oder nach dem UZÜ. Dies wird auch durch die Feststellungen zur Überkapazität unter Randnummer 71 bestätigt.
(84)
Des Weiteren ergab die Untersuchung, dass die geltenden Maßnahmen sich nicht negativ auf die finanzielle Lage der Einführer auswirkten.
(85)
Auf der Grundlage der vorstehenden Erwägungen wurde der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen keine wesentlichen negativen Folgen für die Finanzsituation der Einführer hatten und dass sich die Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht übermäßig stark auf sie auswirken würde.
4. Interessen der Verwender
(86)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle bekannten Verwender. Von neun Verwendern der betroffenen Ware gingen Antworten ein. Wie unter Randnummer 16 erwähnt, ist der größte industrielle Verwender von Bariumcarbonat in der Union in der Ziegel- und Fliesenindustrie, im Keramiksektor und in der Ferritherstellung tätig.
(87)
Ein Verwender brachte vor, dass die Existenz oder Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht im Interesse der Verwender wäre, belegte diese Behauptung aber nicht. Keiner der anderen Verwender, die den Fragebogen beantworteten, gab an, dass sich die Maßnahmen erheblich auf ihre Geschäfte auswirken würden und dass sie aufgehoben werden sollten.
5. Schlussfolgerung zum Interesse der Union
(88)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
I. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(89)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Einreichung von Stellungnahmen und Anträgen eingeräumt. Nach der Unterrichtung gingen keine Stellungnahmen ein.
(90)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Bariumcarbonat mit Ursprung in der VR China, die mit der Verordnung (EG) Nr. 1175/2005 eingeführt wurden, aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Bariumcarbonat mit einem Strontiumgehalt von mehr als 0,07 GHT und einem Schwefelgehalt von mehr als 0,0015 GHT, als Pulver, gepresstes Granulat oder kalziniertes Granulat, mit Ursprung in der VR China eingeführt, das derzeit unter dem KN-Code 2836 60 00 (TARIC-Code 2836600010) eingereiht wird.
(2) Der endgültige Antidumpingzoll entspricht dem nachstehend für Waren der folgenden Hersteller angegebenen festen Betrag:
Unternehmen
Zollsatz
(EUR/t)
TARIC-Zusatzcode
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd., 62, Qinglong Road, Songhe Town, County Jingshan, Provinz Hubei, VR China
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Provinz Shandong, VR China
8,1
A607
Alle übrigen Unternehmen
56,4
A999
(3) Werden die Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (7) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Die vorliegende Verordnung tritt an dem Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft und bleibt für einen Zeitraum von fünf Jahren in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 16. August 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 831/2011 AL CONSILIULUI
din 16 august 2011
privind instituirea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de carbonat de bariu originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1175/2005 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de carbonat de bariu originar din Republica Populară Chineză (RPC). Rata taxei specifice definitive era cuprinsă între 6,3 EUR și 56,4 EUR pe tonă.
2. Cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(2)
În urma publicării, în martie 2010, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de carbonat de bariu originar din RPC (3), Comisia a primit, la 19 aprilie 2010, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(3)
Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă de societatea Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (denumită în continuare „solicitantul”), care este singurul producător de carbonat de bariu din Uniunea Europeană și reprezintă 100 % din producția totală de carbonat de bariu a Uniunii. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
(4)
Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de inițiere a acestei reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de inițiere”).
3. Ancheta
3.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(5)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
(6)
Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a informat oficial solicitantul, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/comercianții, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile acestora, producătorii din țara analoagă, precum și autoritățile din RPC cu privire la inițierea reexaminării.
(8)
De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(9)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC menționați în cereri, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a probabilității continuării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(10)
Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de inițiere, informații esențiale referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 iulie 2009-30 iunie 2010.
(11)
Comisia a primit răspunsuri numai din partea a trei societăți sau grupuri de societăți din RPC și, prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară în ceea ce privește producătorii-exportatori chinezi.
(12)
Comisia a trimis, de asemenea, chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de inițiere.
(13)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la solicitant și de la societatea sa afiliată, de la nouă utilizatori, de la patru importatori, de la doi producători-exportatori din RPC și de la doi producători din țara analoagă eventuală. Unul dintre producătorii-exportatori chinezi care a răspuns la exercițiul de eșantionare s-a decis să nu continue să coopereze cu procedura.
(14)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul determinării probabilității de continuare a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Solicitantul
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover și societatea sa afiliată Solvay Bario e Derivati SpA., Massa
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., provincia Shangdong
-
Guizhou Red. Star Developing Import & Export Co., Ltd., provincia Guizhou
(c)
Producătorul din țara analoagă (India)
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad
(d)
Importatori
-
Norkem Limited, Knutsford, Regatul Unit
-
L’Aprochimide Srl, Muggio, Italia
(e)
Utilizatori
-
Technische Glasswerke Illmenau GmbH, Illmenau, Germania
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză este identic cu cel din ancheta anterioară și se definește după cum urmează: carbonat de bariu cu un conținut de stronțiu mai mare de 0,07 % din greutate și cu un conținut de sulf mai mare de 0,0015 % din greutate și care se prezintă sub formă de pulbere, granule presate sau calcinate, originar din RPC, clasificat în prezent la codul NC ex 2836 60 00.
(16)
Carbonatul de bariu este utilizat îndeosebi în industria cărămizilor și țiglelor, în sectorul ceramicii și în producția de ferită. Anterior, era utilizat în producția tuburilor cu raze catodice pentru televizoare (CRT), dar această aplicație a dispărut în Uniune ca urmare a înlocuirii acestora cu ecranele LCD sau cu plasmă.
2. Produsul similar
(17)
Ca și în ancheta inițială, această procedură a stabilit că carbonatul de bariu fabricat în RPC și exportat către Uniune, precum și carbonatul de bariu fabricat și vândut pe piața internă a țării analoage (India) și cel fabricat și vândut în Uniune de solicitant prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(18)
În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.
1. Context general
(20)
Din cei 16 producători-exportatori chinezi cunoscuți contactați la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, trei au răspuns la exercițiul de eșantionare, dar numai doi au cooperat pe deplin cu Comisia, răspunzând la un chestionar complet.
2. Țară analoagă
(21)
Întrucât RPC are o economie de tranziție și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii calculate într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață (denumită în continuare „țară analoagă”).
(22)
SUA a fost folosită ca țară analoagă în cadrul anchetei inițiale și a fost propusă în cadrul anchetei de față cu scopul stabilirii valorii normale. Totuși, s-a considerat necesar să se verifice dacă această țară continuă să fie adecvată pentru prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Au fost contactați în scris toți producătorii de carbonat de bariu cunoscuți pe plan mondial, și anume din Brazilia, India, Japonia și SUA. S-au primit două răspunsuri, unul de la un producător din SUA și altul de la un producător din India.
(23)
După o examinare atentă a criteriilor, precum producția totală, numărul de producători, concurența de pe piață, volumul total al importurilor, taxele antidumping și taxele vamale atât pe piața internă americană, cât și pe cea indiană, s-a luat hotărârea de a alege India ca țară analoagă. Alegerea Indiei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, a fost considerată a fi mai adecvată decât cea a SUA datorită pieței sale mai mari, volumului mai mare de importuri și concurenței mai strânse legate de acest produs de pe piața sa internă. Nu s-au primit observații sau obiecții în această privință de la niciuna dintre părțile interesate. Drept rezultat, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de TEP a fost bazată pe datele furnizate de producătorul din India.
3. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
3.1. Valoarea normală
(24)
Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale carbonatului de bariu către clienți neafiliați au fost reprezentative în decursul PAR, și anume dacă volumul total al vânzărilor respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al exportului acesteia de produs în cauză către Uniune. Ancheta a arătat că aceste vânzări nu erau reprezentative și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată. Valoarea normală stabilită s-a bazat pe costul total de producție plus costurile de vânzare, costurile generale și cheltuielile administrative ale societății (denumite în continuare „costuri SGA”) și profitul obținut la vânzările interne efectuate în cursul obișnuit al comercializării produsului similar.
(25)
Pentru societatea căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analoagă.
(26)
S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți neafiliați erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din India au fost considerate suficient de reprezentative în cursul PAR.
(27)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din India a proporției de vânzări interne profitabile către clienți neafiliați în cursul PAR. Întrucât nu existau vânzări rentabile ale produsului similar în cursul PAR, valoarea normală a trebuit să fie calculată. Valoarea normală a fost calculată pe baza costului total de producție al producătorului în cauză, la care s-a adăugat un cuantum rezonabil, corespunzător costurilor SGA, precum și un cuantum rezonabil din profit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Costurile SGA și profitul adăugate costurilor de producție a produsului similar utilizate au fost coerente cu cele utilizate în cursul anchetei inițiale și s-au ridicat la 10,6 % pentru costurile SGA și la 7,2 % pentru profit. Nu a fost furnizată nicio informație care să indice că aceste cuantumuri nu ar fi rezonabile, nici că nivelul de profit utilizat ar depăși nivelul de profit obținut în mod normal de către alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine.
3.2. Preț de export
(28)
Toate vânzările la export către Uniune efectuate de către producătorii-exportatori cooperanți vizați au fost realizate direct către clienți neafiliați din Uniune, astfel încât prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit.
3.3. Comparația
(29)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza prețului franco fabrică.
(30)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, în mod corespunzător, de ajustarea sub formă de anumite diferențe în materie de transport și de comision, care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
3.4. Marja de dumping
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial.
(32)
În cazul societății căreia i-a fost acordat TEP în cursul anchetei inițiale, această comparație a arătat că societatea continua dumpingul la o scară și mai mare.
(33)
În cazul societății căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, comparația realizată în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază a indicat un nivel semnificativ de dumping. Această societate reprezintă 98 % din exporturile care fac obiectul taxei reziduale, prin urmare, restul de 2 % din producătorii-exportatori care nu au cooperat cu procedura nu pot influența marja de dumping constatată. În plus, având în vedere lipsa de cooperare a acestora, se consideră că aceștia nu pot practica dumpingul la un nivel mai scăzut decât cel al societății cooperante.
D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
(34)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul eliminării măsurilor.
(35)
În ceea ce privește probabilitatea continuării dumpingului, s-au examinat evoluția producției și a capacității de producție în RPC, precum și evoluția probabilă a vânzărilor la export către Uniune și către piețele altor țări terțe.
(36)
Conform plângerii, RPC este, de departe, cel mai mare producător mondial de carbonat de bariu. În plus, RPC este, de asemenea, cel mai mare producător mondial de baritină, care constituie materia primă principală pentru fabricarea produsului în cauză. Doar cele două societăți cooperante au o capacitate de producție de 331 000 de tone pe an, ceea ce înseamnă aproximativ triplul consumului Uniunii în cursul PAR. În plus, aceste două societăți au o capacitate neutilizată totală de 34 000 de tone, ceea ce este suficient pentru a aproviziona jumătate din consumul Uniunii.
(37)
Trei dintre producătorii mondiali majori de carbonat de bariu (SUA, India și Brazilia) aplică în prezent măsuri antidumping asupra importurilor produsului în cauză din RPC. Se poate constata că, având în vedere capacitatea de producție neutilizată semnificativă din RPC și practicile de dumping de pe mai multe piețe, volume suplimentare ar fi direcționate către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor.
(38)
Faptul că, în pofida existenței măsurilor antidumping la exporturile chinezești, producătorii-exportatori din RPC au reușit să exporte cantități semnificative către Uniune în cursul PAR (la un preț mediu de 251 EUR pe tonă) și să își mărească cota de piață în Uniune demonstrează interesul continuu al exportatorilor chinezi pentru piața Uniunii.
(39)
Este încă și mai limpede, pe baza statisticilor de export chineze, că Uniunea reprezintă o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, întrucât ei au ajuns la unele dintre cele mai mari prețuri de export (chiar dacă sunt prețuri de dumping) atunci când exportă către Uniune. Conform statisticilor de export chineze, prețul mediu la vânzare către Uniune în cursul PAR a fost de 269 dolari SUA FOB, în vreme ce prețul mediu la export către India a fost de 220 dolari SUA.
(40)
Statisticile de export chineze au arătat că, în ciuda dispariției aplicației principale a carbonatului de bariu (producția de CRT), exporturile chinezești au crescut pe plan mondial de la 130 000 de tone în 2009 la 158 000 de tone în 2010.
(41)
În cazul în care măsurile ar fi abrogate, este de așteptat ca, având în vedere capacitatea de producție neutilizată imensă din RPC, exporturile chinezești să fie, foarte probabil, direcționate către Uniune. Faptul că piețe mondiale majore precum SUA, India și Brazilia sunt protejate prin taxe antidumping ridicate vine în sprijinul acestei constatări.
(42)
Prețurile acestor importuri vor continua, probabil, să facă obiectul unui dumping, întrucât nu există niciun indiciu că exportatorii și-ar schimba comportamentul în privința prețurilor dacă măsurile ar fi abrogate.
(43)
S-a constatat, prin urmare, că există o probabilitate de continuare a dumpingului.
E. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(44)
Unicul producător cooperant din Uniune reprezintă 100 % din producția de carbonat de bariu a Uniunii în cursul PAR. Acesta este, prin urmare, considerat a constitui industria Uniunii, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
F. SITUAȚIA REFERITOARE LA PIAȚA UNIUNII
1. Consumul la nivelul Uniunii
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Consum (în tone)
123 354
104 037
62 637
76 560
Indice
100
84
51
62
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune și statisticile Eurostat
(45)
Consumul din Uniune s-a bazat pe volumul combinat al vânzărilor industriei Uniunii în Uniune și pe volumul importurilor provenite din țări terțe, conform datelor Eurostat.
(46)
Pe baza acestora și conform tabelului 1 de mai sus, consumul din Uniune a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, și anume cu 38 %, ceea ce se explică, în primul rând, prin dispariția activității de producție a CRT din Uniune.
2. Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPC
Tabelul 2
Importuri din RPC exprimate în volum, cotă de piață și preț de import
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor (tone)
76 306
64 573
37 341
48 720
Indice
100
85
49
64
Cotă de piață
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Indice
100
100
96
103
Preț de import CIF EUR/tonă
230
257
239
251
Indice
100
112
104
109
Sursă: Statisticile Eurostat
(47)
În perioada luată în considerare, volumul importurilor din RPC a scăzut cu 36 %, în timp ce consumul în Uniune a scăzut cu 38 %. În ciuda măsurilor antidumping în vigoare și pe fundalul unui consum în scădere, cota de piață a RPC a crescut cu trei procente în cursul perioadei luate în considerare.
(48)
Prețurile medii de import din RPC au crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare. Cea mai mare creștere a prețurilor a avut loc între 2007 și 2008, întrucât prețurile au scăzut în 2009 pentru a crește din nou în cursul PAR.
(49)
Prețul mediu franco fabrică practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii CIF la import practicate de RPC la frontiera Uniunii. Aceste prețuri au provenit din cifrele Eurostat și au inclus costurile postimport și taxele vamale și antidumping. Comparația a arătat că prețurile la import practicate de RPC au determinat o subcotare a prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune cu 37,9 % în cursul PAR. Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile importurilor din RPC ar fi subcotat cu 44,1 % prețurile practicate de industria Uniunii.
3. Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe
(50)
Volumul total al importurilor de carbonat de bariu din țări terțe, altele decât RPC, a fost nesemnificativ și a reprezentat mai puțin de 1 % din consumul Uniunii în cursul perioadei luate în considerare.
(51)
Ar trebui să se remarce faptul că prețurile la import din alte țări terțe nu au subcotat prețurile practicate de Uniune în cursul PAR.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(52)
Trebuie să se remarce faptul că, întrucât industria din Uniune constă într-un singur producător, datele referitoare la producție, capacitate și gradul de utilizare a capacității a trebuit să fie comunicate sub formă de indici.
Tabelul 3
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii
Indice
2007
2008
2009
PAR
Producție
100
79
36
47
Capacitate de producție
100
100
100
100
Gradul de utilizare a capacității
100
79
36
47
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(53)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 53 % în cursul perioadei luate în considerare. Trebuie observat faptul că industria din Uniune și-a adaptat modelul de producție începând cu 2003 pentru a răspunde în mod corespunzător noii situații de pe piață și dispariției activității de producție a ecranelor CRT din Uniune. Drept consecință, capacitatea de producție a fost redusă cu peste 50 %, întrucât produsul examinat este produs în prezent în alternanță folosind același echipament ca și carbonatul de stronțiu.
(54)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei luate în considerare. Gradul de utilizare a capacității s-a dezvoltat, astfel, în mod similar cu volumele de producție.
4.2. Stocurile
Tabelul 4
Stocurile
2007
2008
2009
PAR
Indice
100
97
41
41
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(55)
Stocurile au scăzut cu 59 % în perioada luată în considerare. Această scădere se datorează cererii reduse și capacității de adaptare a industriei din Uniune la noua situație de pe piață.
4.3. Volumul vânzărilor și prețurile
Tabelul 5
Volumul vânzărilor, valoarea și prețul unitar de vânzare
2007
2008
2009
PAR
Volumul vânzărilor (indice)
100
84
53
59
Valoarea vânzărilor (indice)
100
92
66
73
Prețul unitar de vânzare (indice)
100
109
124
123
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(56)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 41 % în perioada luată în considerare. Scăderea majoră a avut loc în 2009 datorită recesiunii economice generale. Astfel, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în mod proporțional mai mult decât consumul Uniunii din aceeași perioadă. Valoarea vânzărilor a scăzut în mod mai puțin semnificativ decât volumul, întrucât industria din Uniune a reușit să crească nivelul prețurilor în perioada luată în considerare, în cursul căreia prețul unitar de vânzare a crescut cu 23 %.
4.4. Cota de piață și creșterea
Tabelul 6
Cota de piață a industriei din Uniune
2007
2008
2009
PAR
Indice
100
100
105
95
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune, statistici Eurostat ajustate
(57)
Cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu 5 % în 2009, după care a scăzut în mod semnificativ cu 10 % în cursul PAR. Aceasta indică faptul că, în absența unei creșteri a pieței, industria din Uniune nu ar putea să își mențină cota de piață.
4.5. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă (indice)
100
87
55
57
Salariile (EUR/angajat; indice)
100
108
106
113
Productivitatea (indice)
100
91
65
82
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(58)
Rata ocupării forței de muncă a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, ca o consecință a recesiunii economice și a noii situații de pe piață. Salariile medii au crescut cu 13 % ca urmare a ratei ridicate a inflației care a afectat în mod direct indexarea salariilor. Productivitatea a scăzut cu 18 % în cursul aceleiași perioade ca rezultat al scăderii volumului producției care nu a putut fi compensat prin reducerea efectivelor.
4.6. Rentabilitatea
Tabelul 8
Rentabilitatea
2007
2008
2009
PAR
Indice
-100
-192
-351
-206
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(59)
Rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut cu peste 106 % în cursul perioadei luate în considerare, ca o consecință a recesiunii economice și a încetării fabricării ecranelor CRT, care au afectat atât volumul vânzărilor, cât și costurile de producție. Industria a fost în continuă pierdere pe parcursul perioadei luate în considerare.
4.7. Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
Tabelul 9
Investițiile și randamentul investițiilor
2007
2008
2009
PAR
Investiții (indice)
100
82
90
97
Randamentul investițiilor (indice)
-100
-251
-506
-176
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(60)
Investițiile au rămas stabile în perioada luată în considerare. Investițiile efectuate de industria din Uniune au fost deduse în anul în care au fost realizate. Randamentul investițiilor (profitul exprimat ca un procentaj anual al investițiilor) a avut o evoluție negativă în perioada luată în considerare, în mod similar cu rentabilitatea.
(61)
Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria din Uniune ar fi avut probleme majore în mobilizarea capitalurilor. Ar trebui remarcat totuși faptul că investițiile efectuate în perioada luată în considerare au fost nesemnificative.
4.8. Fluxul de lichidități
Tabelul 10
Fluxul de lichidități
2007
2008
2009
PAR
Indice
-100
-83
25
32
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(62)
Fluxul de lichidități s-a îmbunătățit în mod semnificativ în perioada luată în considerare, ca o consecință a reducerii volumului stocurilor.
4.9. Amploarea marjei de dumping
(63)
În cursul PAR, în pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, la niveluri și mai mari decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza datelor obținute atât de la producătorii-exportatori cooperanți, cât și de la Eurostat.
4.10. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(64)
Industria din Uniune, aflată într-un context economic negativ care se explică prin recesiunea economică generală și dispariția unei aplicații importante, nu s-a redresat de pe urma efectelor dumpingului anterior, în special în ceea ce privește volumul vânzărilor, prețul de vânzare și rentabilitatea. Mai mult, s-a constatat că dumpingul a continuat în cursul PAR.
4.11. Activitatea de export a industriei din Uniune
Tabelul 11
Volumul exporturilor industriei din Uniune
2007
2008
2009
PAR
Indice
100
86
45
66
Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(65)
Exporturile de carbonat de bariu ale industriei din Uniune au scăzut cu 34 % în perioada luată în considerare. Industria din Uniune nu a putut să exporte decât volume limitate datorită concurenței acerbe a exporturilor chinezești pe piețele din afara Uniunii. Scăderea volumul exporturilor în perioada luată în considerare se explică, de asemenea, prin recesiunea economică.
4.12. Constatare privind situația industriei din Uniune
(66)
În timp ce toți indicatorii principali de prejudiciu, precum volumul vânzărilor, rentabilitatea, producția, ocuparea forței de muncă și productivitatea, arătau evoluții negative în perioada luată în considerare, măsurile antidumping au avut un efect de atenuare asupra situației industriei din Uniune.
(67)
În ceea ce privește cota de piață a industriei din Uniune, tendința ușor descrescătoare arată că, în ciuda măsurilor existente și în timp ce consumul pieței a scăzut, importurile chinezești nu numai că au determinat excluderea altor țări de pe piață, dar au câștigat chiar și cote de piață în detrimentul industriei din Uniune.
(68)
În concluzie, ținând seama de evoluția negativă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii materiale în perioada luată în considerare. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea continuării prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.
G. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Sinteza analizei privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției unui dumping prejudiciabil
(69)
Se reamintește că, pe piața Uniunii, consumul a scăzut în mod semnificativ de la ancheta inițială, datorită dispariției CRT și a recesiunii economice. În aceste circumstanțe, cota de piață a importurilor din RPC a crescut cu peste 15 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune și a importurilor din țări terțe a scăzut în mod semnificativ. Aceasta demonstrează că, în ciuda măsurilor în vigoare și a consumului în scădere din Uniune, producătorii-exportatori chinezi au arătat un interes constant pentru piața Uniunii și au reușit să excludă țările terțe de pe piața Uniunii.
(70)
Se reamintește, de asemenea, că producătorii-exportatori din RPC au continuat să practice dumpingul și subcotarea prețurilor industriei din Uniune la niveluri foarte semnificative în cursul PAR. Pe baza acestor fapte, nu există niciun motiv să se considere că RPC nu va continua să practice dumpingul și subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe viitor.
(71)
Ancheta a dovedit că producătorii chinezi dețineau capacități neutilizate disponibile semnificative în cursul PAR, și anume în jur de 280 000 de tone. Aceasta reprezintă de trei ori mai mult decât piața Uniunii în cursul PAR. În ciuda creșterii preconizate a cererii în RPC, se așteaptă ca supracapacitatea să persiste și să rămână foarte semnificativă în următorii ani.
(72)
Piața Uniunii este destinația de export principală a RPC. Alte piețe de export majore precum SUA și India aplică măsuri antidumping severe (5) pentru carbonatul de bariu originar din RPC. Prin urmare, aceste piețe sunt practic inaccesibile exporturilor chinezești. Având în vedere interesul producătorilor-exportatori chinezi pentru piața Uniunii, se preconizează că, în cazul abrogării măsurilor, un volum imens de exporturi ar fi direcționat către piața Uniunii, cu un puternic efect general de scădere a prețurilor.
2. Constatare privind probabilitatea continuării prejudiciului
(73)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în eventualitatea abrogării măsurilor, este probabilă creșterea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC către Uniune, precum și o presiune în sensul scăderii prețurilor. O astfel de situație ar duce, foarte probabil, la dispariția pe termen mediu a industriei din Uniune, întrucât, pe de o parte, volumul redus al vânzărilor nu ar permite industriei din Uniune să își dilueze în mod suficient costurile fixe și, pe de altă parte, nu ar fi posibil să se atingă niveluri suficiente ale prețurilor. Continuarea prejudiciului a fost amplificată, în perioada luată în considerare, de recesiunea economică și de dispariția unei aplicații importante.
3. Evoluții ulterioare PAR
(74)
Deși prețurile de import ale RPC au crescut cu 17,8 % de la sfârșitul PAR până în februarie 2011, în timp ce prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu doar 7 % în aceeași perioadă, importurile din RPC au continuat să determine subcotarea prețurilor din Uniune cu peste 15 % după PAR.
H. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(75)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea intereselor tuturor părților în cauză, respectiv ale celor din industria Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
(76)
Întrucât prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, aceasta necesită analizarea unei situații în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare și evaluarea oricărui impact negativ anormal al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.
(77)
Pe baza celor prezentate, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la constatarea că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile în acest caz particular, în pofida constatărilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a continuării prejudiciului.
2. Interesele industriei din Uniune
(78)
Ancheta a arătat că industria din Uniune funcționa în mod foarte eficient din punct de vedere economic. Într-adevăr, aceasta a efectuat reduceri de efectiv și a modificat modelele de producție pentru a se adapta noii situații de pe piață și a asigura sustenabilitatea întreprinderii în care, conform considerentului 53, carbonatul de bariu și carbonatul de stronțiu sunt produse în alternanță. Deși măsurile nu au contribuit la restabilirea situației financiare a industriei din Uniune, acestea au avut un efect pozitiv asupra acesteia. Într-adevăr, în absența măsurilor în vigoare, este foarte probabil ca piața Uniunii să fi fost inundată de importuri la prețuri scăzute originare din RPC, iar industria din Uniune ar fi trebuit să-și înceteze activitatea.
(79)
Conform celor menționate mai sus, modelul de producție al industriei din Uniune se bazează pe două produse care sunt interdependente, și anume, pentru diluarea costurilor fixe, este nevoie de un volum suficient de vânzări al ambelor produse. În cazul expirării măsurilor, volumul sporit preconizat de importuri care fac obiectul unui dumping va duce la o reducere considerabilă a activității din sectorul carbonatului de bariu, care, la rândul său, va reduce rentabilitatea activității sectorului carbonatului de stronțiu, conducând, în cele din urmă, la dezmembrarea întregii instalații de fabricație.
(80)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că este în interesul industriei din Uniune ca măsurile împotriva importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping să fie menținute.
3. Interesele importatorilor neafiliați
(81)
Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor neafiliați cunoscuți. Au fost primite răspunsuri din partea a patru importatori neafiliați din Uniune. Doi dintre acești importatori își desfășurau activitatea în sectorul laptelui de ciment, o soluție compusă din carbonat de bariu, aditivi și apă, destinată industriei cărămizii.
(82)
Importatorii au semnalat faptul că instituirea de taxe antidumping a dus la creșterea prețurilor în momentul impunerii acestora. În această privință, trebuie remarcat faptul că o astfel de diferență nu mai era observabilă, întrucât prețurile la export către Uniune, comparate cu prețurile medii către piețele tuturor țărilor din afara Uniunii, s-au dovedit a fi la niveluri similare celor din cursul PAR (6).
(83)
Importatorii au indicat, de asemenea, că nu au existat rupturi de stocuri de carbonat de bariu pe piața Uniunii, chiar dacă întâmpinau dificultăți crescânde pentru aprovizionarea cu carbonat de bariu din RPC, datorită cererii interne sporite. Statisticile privind exportul nu arată totuși vreo scădere a volumului exporturilor produsului în cauză către Uniune în cursul PAR sau după aceasta. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de constatările privind supracapacitatea de la considerentul 71.
(84)
S-a constatat, de asemenea, că măsurile în vigoare nu au avut niciun efect negativ asupra situației financiare a importatorilor.
(85)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător importatorii.
4. Interesele utilizatorilor
(86)
Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. S-au primit răspunsuri de la nouă utilizatori ai produsului în cauză. Conform celor indicate în considerentul 16, principalii utilizatori industriali de carbonat de bariu din Uniune își desfășoară activitatea în industria cărămizii și țiglei, sectorul ceramicii și în producția de ferită.
(87)
Unul dintre utilizatori a susținut că existența sau continuarea măsurilor nu ar fi în interesul utilizatorilor, cu toate acestea, el nu și-a justificat afirmația. Niciunul dintre ceilalți utilizatori care au răspuns la chestionar nu a indicat că măsurile au avut un efect semnificativ asupra activității lor și că acestea ar trebui eliminate.
5. Constatare privind interesul Uniunii
(88)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperative împotriva prelungirii măsurilor antidumping în vigoare.
I. MĂSURILE ANTIDUMPING
(89)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea menținerii măsurilor. De asemenea, li s-a acordat un termen în care să prezinte observații și cereri referitoare la această comunicare de informații. Nu s-au primit observații în urma comunicării.
(90)
Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de carbonat de bariu originar din RPC, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1175/2005, ar trebui menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de carbonat de bariu cu un conținut de stronțiu mai mare de 0,07 % din greutate și cu un conținut de sulf mai mare de 0,0015 % din greutate și care se prezintă sub formă de pulbere, granule presate sau calcinate, clasificate în prezent la codul NC ex 2836 60 00 (cod TARIC 2836600010), originar din Republica Populară Chineză.
(2) Valoarea taxei antidumping definitive corespunde unei sume fixe, precizate în cele ce urmează, aplicabilă produselor fabricate de societățile următoare:
Societatea
Nivelul taxei
(EUR/t)
Codul adițional TARIC
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, provincia Hubei, RPC
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, provincia Shandong, RPC
8,1
A607
Toate celelalte societăți
56,4
A999
(3) În cazul în care mărfurile au fost deteriorate înaintea punerii în liberă circulație și, prin urmare, prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit este calculat în mod proporțional în scopul stabilirii valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (7), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza sumelor menționate mai sus, se reduce proporțional cu prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit.
(4) În absența unor dispoziții contrare, sunt aplicabile dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică pe o perioadă de cinci ani.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.