DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 287/2011 DES RATES
vom 21. März 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Wolframcarbid, von mit metallischem Pulver vermischtem Wolframcarbid und von Mischwolframcarbid mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EWG) Nr. 2737/90 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzollsatz in Höhe von 33 % auf die Einfuhren von Wolframcarbid und Mischwolframcarbid mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein. Mit dem Beschluss 90/480/EWG (3) nahm die Kommission Verpflichtungsangebote zweier bedeutender Ausführer für die von den Maßnahmen betroffene Ware an.
(2)
Nachdem die beiden chinesischen Ausführer ihre Verpflichtungen zurückgenommen hatten, führte die Kommission mit der Verordnung (EG) Nr. 2286/94 (4) einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren der betroffenen Ware ein.
(3)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 610/95 (5) änderte der Rat die Verordnung (EWG) Nr. 2737/90 und führte einen endgültigen Zollsatz in Höhe von 33 % auf die Einfuhren von Wolframcarbid und Mischwolframcarbid ein. Im Anschluss an eine nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung eingeleitete Überprüfung („vorangegangene Überprüfung“) wurde mit der Verordnung (EG) Nr. 771/98 des Rates (6) diese Maßnahme um einen weiteren Fünfjahreszeitraum verlängert.
(4)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 2268/2004 (7) führte der Rat einen Antidumpingzollsatz in Höhe von 33 % auf die Einfuhren von Wolframcarbid und Mischwolframcarbid mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein.
(5)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1275/2005 (8) änderte der Rat die Warendefinition dahingehend, dass sie auch mit metallischem Pulver vermischtes Wolframcarbid umfasste.
2. Überprüfungsantrag
(6)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (9) der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen erhielt die Kommission am 30. September 2009 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde vom Dachverband der europäischen Metallindustrie (Eurometaux) („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern eingereicht, auf die mit mehr als 85 % ein erheblicher Teil der Unionsproduktion von Wolframcarbid, von mit metallischem Pulver vermischtem Wolframcarbid und von Mischwolframcarbid entfällt.
(7)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
3. Einleitung
(8)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 30. Dezember 2009 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (10) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum
(9)
Die Untersuchung bezüglich des Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(10)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, ausführende Hersteller, Einführer und bekanntermaßen betroffene Verwender, Hersteller im Vergleichsland und die Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(11)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(12)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu. Antworten gingen von sieben Unionsherstellern, einem ausführenden Hersteller in der VR China, einem ausführenden Hersteller im Vergleichsland sowie von drei Verwendern ein.
(13)
Im Rahmen des Stichprobenverfahrens meldete sich kein Einführer; auch legte im Laufe der Untersuchung kein Einführer der Kommission Informationen vor oder meldete sich. Da nur ein ausführender Hersteller aus der VR China die angeforderten Informationen vorlegte, erübrigte sich eine Stichprobenbildung.
(14)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St. Peter, Österreich,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Deutschland,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Frankreich,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntal, Tschechische Republik,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Österreich;
b)
Vergleichsland
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA;
c)
Verwender
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Frankreich.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(15)
Die Überprüfung betrifft Wolframcarbid, mit metallischem Pulver vermischtes Wolframcarbid und Mischwolframcarbid mit Ursprung in der VR China, die derzeit unter den KN-Codes 2849 90 30 und ex 3824 30 00 eingereiht werden.
(16)
Wolframcarbid, mit metallischem Pulver vermischtes Wolframcarbid und Mischwolframcarbid sind Verbindungen aus Wolfram und Kohlenstoff, die durch thermische Behandlung gewonnen werden (und zwar durch Karburieren im Falle von Wolframcarbid und durch Schmelzen im Falle von Mischwolframcarbid). Bei diesen Waren handelt es sich um Zwischenprodukte, die zur Herstellung von Teilen aus Hartmetall (z. B. Schneidzeug aus Sinterkarbid und Verschleißteilen), abriebfesten Beschichtungen, Bohrmeißeln für die Erdölförderung und den Bergbau sowie Formstücken für das Ziehen und Schmieden von Metallen verwendet werden.
(17)
Die Untersuchung bestätigte, dass die vom ausführenden Hersteller hergestellte und in die Union verkaufte betroffene Ware im Hinblick auf die materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungen mit der von den Unionsherstellern hergestellten und auf dem Unionsmarkt verkauften Ware und der im Vergleichsland hergestellten und verkauften Ware identisch ist; diese Waren werden daher als gleichartige Waren im Sinne von Artikel 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(18)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob zum Zeitpunkt der Untersuchung Dumping vorlag, und falls ja, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre. Bekanntlich wird im Rahmen einer Untersuchung nach diesem Artikel die Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) nicht erneut geprüft.
(19)
Wie bereits dargelegt, erübrigte sich eine Stichprobe für die ausführenden Hersteller in der VR China.
(20)
Während der Stichprobenbildung schienen auf den einzigen kooperierenden ausführenden Hersteller in China weniger als 5 % der chinesischen Gesamtausfuhren in die Union zu entfallen. Die chinesischen Behörden und die übrigen interessierten Parteien wurden darüber unterrichtet, dass aufgrund der geringen Mitarbeit seitens der ausführenden Hersteller Artikel 18 der Grundverordnung zur Anwendung kommen könnte. Bei der Kommission ging keine Antwort auf diese Mitteilung ein.
(21)
Im weiteren Verlauf der Untersuchung verbesserte der kooperierende ausführende Hersteller in seiner Fragebogenantwort jedoch den Fehler bei den gemeldeten Ausfuhrverkäufen in die Union und korrigierte die Menge seiner Ausfuhren in die Union nach oben. Parallel dazu wurden die aus der VR China in die Union ausgeführten Mengen der betroffenen Ware anhand von Eurostat-Zahlen weiter analysiert. Diese Analyse sowie eine Überprüfung der Fragebogenantwort ergaben, dass die Ausfuhrmenge des kooperierenden ausführenden Herstellers sehr groß war (11). Aufgrund dieser Feststellung wurde der Schluss gezogen, dass die Bereitschaft zur Mitarbeit hoch war.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
2.1. Vergleichsland
(22)
Da bei den vorausgegangenen Untersuchungen keinem der ausführenden Hersteller in der VR China eine MWB gewährt wurde, wurde der Normalwert für China nach den Bestimmungen von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ermittelt.
(23)
In der Einleitungsbekanntmachung waren die USA als geeignetes Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen. Die interessierten Parteien wurden aufgefordert, zur Angemessenheit dieser Wahl Stellung zu nehmen. Von keiner der Parteien gingen diesbezügliche Stellungnahmen oder Einwände ein. Die USA waren bereits in der Ausgangsuntersuchung als Vergleichsland herangezogen worden; offensichtlich lagen keine neuen oder geänderten Umstände vor, die einen Wechsel des Vergleichslands gerechtfertigt hätten, und bei der Kommission ging auch keine diesbezügliche Mitteilung ein. Insbesondere die Offenheit und die Wettbewerbsfähigkeit des US-amerikanischen Inlandsmarkts ließen die USA als repräsentativen Referenzmarkt erscheinen. Außerdem erklärte sich ein Hersteller in den USA zur Mitarbeit an der Untersuchung bereit.
(24)
Daher wurden die USA für die Zwecke dieser Überprüfung als Vergleichsland mit Marktwirtschaft herangezogen.
2.2. Normalwert
(25)
Nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der überprüften Angaben des kooperierenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand der Preise, die auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt für Warentypen gezahlt wurden oder zu zahlen waren, die den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
(26)
Der Normalwert wurde demnach als der gewogene durchschnittliche Inlandsverkaufspreis ermittelt, den der kooperierende Hersteller in den USA unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte.
(27)
Zunächst wurde für den kooperierenden US-amerikanischen Hersteller geprüft, ob der Gesamtumfang seiner Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ war, d. h. ob er mindestens 5 % des gesamten Verkaufsvolumens der in die Europäische Union ausgeführten betroffenen Ware ausmachte. Die Inlandsverkäufe des kooperierenden Herstellers in den USA wurden im UZÜ als ausreichend repräsentativ erachtet.
(28)
Dann prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für die auf dem US-Markt verkaufte gleichartige Ware geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ war.
(29)
Da das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe der gleichartigen Ware weniger als 80 % der gesamten Verkaufsmenge der gleichartigen Ware ausmachte, wurde der Normalwert anhand des tatsächlichen Inlandspreises ermittelt, der als gewogener Durchschnitt der gewinnbringenden Verkäufe berechnet wurde.
2.3. Ausfuhrpreis
(30)
In Anbetracht der Tatsache, dass - wie oben erläutert - auf den kooperierenden ausführenden Hersteller mehr als 90 % der Gesamteinfuhren der Union aus der VR China entfielen, wurde der Ausfuhrpreis anhand der von diesem ausführenden Hersteller übermittelten Daten geprüft, d. h. anhand des gebührend berichtigten Preises, der bei der Ausfuhr in die Union für die betroffene Ware tatsächlich gezahlt wurde oder zu zahlen war.
2.4. Vergleich
(31)
Für jeden Typ der betroffenen Ware wurden der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk, auf der gleichen Handelsstufe und mit denselben Steuern belastet miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung auf Antrag Unterschiede berücksichtigt, die nachweislich die Preise und die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Dazu wurden Berichtigungen für Seefracht- und Inlandsfrachtkosten, Versicherungskosten, Bankgebühren und Verpackungskosten vorgenommen. Darüber hinaus wurde am Ausfuhrpreis eine Berichtigung um 5 % für die Ausfuhrsteuer vorgenommen und der Normalwert wurde um die Mehrwertsteuer (MwSt.) berichtigt.
2.5. Dumpingspanne
(32)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für jeden Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe ermittelt. Dieser Vergleich ergab, dass im UZÜ Dumping vorlag, und zwar in Höhe von über 80 %, also deutlich über dem bei der letzten Überprüfung festgestellten Wert von 31 %. Die genaue Dumpingspanne kann aus Gründen der Vertraulichkeit nicht bekanntgegeben werden. Die Berechnungen stützten sich auf Daten, die von einem ausführenden Hersteller in der VR China und einem Hersteller im Vergleichsland vorgelegt wurden. Würde die Dumpingspanne bekanntgegeben, könnten sowohl der kooperierende ausführende Hersteller in der VR China als auch der Hersteller im Vergleichsland den Normalwert und den Ausfuhrpreis des jeweils anderen ableiten, was einem klaren Verstoß gegen das Recht auf Vertraulichkeit beider Parteien gleichkäme.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.1. Vorbemerkung
(33)
Die in diesem Abschnitt angegebenen Daten stammen aus der Analyse von Daten des kooperierenden ausführenden Herstellers, von Eurostat-Daten sowie von im Überprüfungsantrag enthaltenen Daten.
3.2. Kapazitätsreserven der chinesischen ausführenden Hersteller
(34)
Die Daten des kooperierenden ausführenden Herstellers in China zu den Kapazitätsreserven wurden aus Gründen der Vertraulichkeit mit einem Plus oder einem Minus von 20 % angegeben. Die Produktionskapazität in der VR China betrug in den Jahren 2006 und 2007 rund 21 000 Tonnen; 2008 und im UZÜ verzeichnete sie einen deutlichen Anstieg auf rund 35 000 Tonnen, was einem Anstieg von mehr als 80 % im Bezugszeitraum entspricht. Dies dürften vorsichtige Zahlen sein, da im Überprüfungsantrag eine Produktionskapazität von ungefähr 50 000 Tonnen angegeben war.
(35)
Außerdem meldete der kooperierende ausführende Hersteller für den Bezugszeitraum einen deutlichen Kapazitätszuwachs.
(36)
Den bei der Untersuchung eingeholten Informationen zufolge lag die Produktionskapazität der VR China insgesamt deutlich über der tatsächlichen chinesischen Produktion (2008 und im UZÜ immerhin um mehr als 20 000 Tonnen).
(37)
Im UZÜ machten die Kapazitätsreserven der VR China das Sechsfache des Unionsverbrauchs (25 000 Tonnen gegenüber 3 800 Tonnen) aus.
(38)
Hieraus geht klar hervor, dass ohne Antidumpingmaßnahmen ein Großteil der in der VR China verfügbaren Kapazitätsreserven zur Steigerung der Ausfuhren in die Union genutzt werden könnte.
(39)
Darüber hinaus deuteten bei der Untersuchung vorgelegte Informationen auf gravierende Verzerrungen auf dem Markt der Rohstoffe hin, die zur Herstellung der betroffenen Ware verwendet werden. Zum einen unterliegen Rohstoffe Kontingenten, die von den chinesischen Behörden eingeräumt werden. Zum anderen beschränken die chinesischen Behörden den Zugang zu Rohstoffen durch die Erhebung von Ausfuhrsteuern und durch Maßnahmen zum Nachlass der MwSt.; dies war auch bei der betroffenen Ware der Fall (siehe Randnummer 31). Diese Faktoren sind ein weiteres Indiz dafür, dass im vorliegenden Fall ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
3.3. Attraktivität des Unionsmarkts und Preise der Ausfuhren in Drittländer
(40)
Aus den Preisinformationen des kooperierenden Ausführers (die aus Gründen der Vertraulichkeit nicht bekanntgegeben werden können) geht hervor, dass die Union für die chinesischen ausführenden Hersteller tatsächlich ein interessanter Markt ist. Im gesamten Bezugszeitraum (außer 2007) lagen die auf anderen Drittlandsmärkten erzielten Preise unterhalb der der Union in Rechnung gestellten Preise (um ungefähr 10 % bis 20 % in verschiedenen Jahren des Bezugszeitraums).
(41)
Mithin kann der Schluss gezogen werden, dass der Unionsmarkt hinsichtlich der erzielbaren Preise für die chinesischen Ausführer sicherlich eine attraktive Alternative darstellt.
(42)
Infolgedessen haben die ausführenden Hersteller in der VR China im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen einen Anreiz, ihre Ausfuhren auf den Unionsmarkt umzulenken. Dank der hohen Preise auf dem Unionsmarkt könnten die chinesischen ausführenden Hersteller bessere Gewinnspannen erzielen.
3.4. Umgehung der Maßnahmen
(43)
Im Jahr 2005 waren die Maßnahmen auf einen zusätzlichen KN-Code ausgeweitet worden, da sich herausgestellt hatte, dass chinesische Ausführer die Maßnahmen dadurch umgingen, dass sie dem Wolframcarbidpulver geringe Mengen eines anderen metallischen Pulvers (meist Kobalt) zumischten (12). Diese bestätigte Umgehungspraxis ist noch ein weiterer Hinweis dafür, dass das Dumping wahrscheinlich angehalten hat. Sie beweist eindeutig, dass der Unionsmarkt für die ausführenden Hersteller in China weiterhin attraktiv ist; ohne Antidumpingmaßnahmen würden sie wahrscheinlich größere Mengen Wolframcarbid in die Union umlenken.
3.5. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(44)
Die vorstehende Analyse belegt, dass chinesische Einfuhren weiterhin zu gedumpten Preisen mit sehr hohen Dumpingspannen auf den Unionsmarkt gelangten. Insbesondere in Anbetracht der Analyse der Preisniveaus auf dem Unionsmarkt und auf anderen Drittlandsmärkten sowie in Anbetracht der verfügbaren Kapazitäten in der VR China kann der Schluss gezogen werden, dass das Dumping bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten wird.
D. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Definition des Wirtschaftszweigs der Union
(45)
In der Union wird die gleichartige Ware von sieben Unternehmen oder Unternehmensgruppen hergestellt.
(46)
Sie sind daher als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Vorbemerkung
(47)
Daten zu Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China in die Union mussten indexiert werden, um die Vertraulichkeit nach Artikel 19 der Grundverordnung zu wahren.
(48)
Was die Einfuhrmengen unter dem TARIC-Code 3824300010 anbelangt, so wurde - da in den Einfuhrdaten, die von Eurostat auf KN-Code-Ebene (KN-Code 3824 30 00) zur Verfügung stehen, außer der betroffenen Ware auch andere Waren enthalten sind - die folgende Analyse anhand der Einfuhrdaten auf TARIC-Code-Ebene durchgeführt, die noch durch Daten ergänzt wurden, die nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erfasst wurden. TARIC-Daten werden als vertraulich eingestuft, da ihre Gliederungstiefe eine Identifizierung der Parteien ermöglicht. Aus diesem Grund wurden einige Informationen in Spannen angegeben.
(49)
Daten zum Wirtschaftszweig der Union stammen aus den Fragebogenantworten der sieben Unionshersteller.
3. Unionsverbrauch
(50)
Der Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt und anhand von Eurostat-Einfuhrdaten ermittelt.
(51)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ ging der Unionsverbrauch um 62 % zurück, wobei der Rückgang sich auf den Zeitraum von 2008 bis zum UZÜ konzentrierte. Im UZÜ ging der Verbrauch im Vergleich zu 2008 um 63 % zurück.
Tabelle 1
Verbrauch
2006
2007
2008
UZÜ
Volumen (in Tonnen)
+
Gesamteinfuhren
1 766
1 885
2 303
755
+
auf dem Unionsmarkt verkaufte Unionsproduktion
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Verbrauch
10 047
10 218
10 284
3 779
Steigerung gegenüber dem Vorjahr
2 %
1 %
-63 %
4. Menge, Marktanteil und Preise der gedumpten Einfuhren aus der Volksrepublik China
(52)
Menge, Marktanteile und Durchschnittspreise der gedumpten Einfuhren aus der VR China entwickelten sich wie nachfolgend dargestellt. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf Eurostat-Daten.
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in Tonnen)
über 700
über 700
über 400
über 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Preis der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in Euro/Tonne)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Die Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China ging im Bezugszeitraum um 89 % zurück und erreichte im UZÜ rund 80 Tonnen. Ihr Marktanteil war ebenfalls rückläufig (von 7,1 % im Jahr 2006 auf 2,1 % im UZÜ).
(54)
Eine mögliche Erklärung für diesen Rückgang ist der deutliche Anstieg des Inlandsverbrauchs in der VR China im Bezugszeitraum. Außerdem scheinen die chinesischen Behörden mittels eines Systems von Ausfuhrkontingenten und -zöllen eine Strategie zur Erhaltung der Wolframressourcen der VR China zu verfolgen.
(55)
Die Preise der chinesischen Einfuhren sanken im Bezugszeitraum um 14 %. Diese Entwicklung entspricht dem allgemeinen Trend, der auch bei den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union zu beobachten war.
(56)
Außerdem ergab der Vergleich, dass Einfuhren aus der VR China die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um mehr als 10 % unterboten, den geltenden Antidumpingzoll nicht mitgerechnet. Diese Ergebnisse entsprechen den Ergebnissen der letzten Überprüfung (13).
5. Einfuhren aus anderen Ländern
(57)
Die nachstehende Tabelle zeigt die Menge der Einfuhren aus anderen Ländern im Bezugszeitraum. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf Eurostat-Zahlen:
Tabelle 3
Einfuhren aus anderen Ländern
2006
2007
2008
UZÜ
Einfuhren aus anderen Ländern (in Tonnen)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Ländern
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Marktanteil der USA
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Marktanteil Südkoreas
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Durchschnittspreis (EUR/Tonne)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Die Einfuhren aus Drittländern verringerten sich im Bezugszeitraum um 36 %. Sie folgten damit - wenn auch in einem anderen Tempo - einem allgemeinen, durch den rückläufigen Verbrauch (ein Minus von 62 %) bedingten Markttrend. Unterdessen stieg der Marktanteil dieser Einfuhren von 10,5 % auf 17,9 %; die Auswirkungen dieser Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union können allerdings nicht als negativ eingestuft werden (siehe Randnummern 85 bis 88).
(59)
Es sei darauf hingewiesen, dass sich der Marktanteil der Republik Korea („Korea“) im Bezugszeitraum auf 4,4 % verdoppelte. Der durchschnittliche koreanische Einfuhrpreis war im Bezugszeitraum rückläufig, blieb allerdings konstant über dem durchschnittlichen Verkaufspreis der chinesischen Ausfuhrverkäufe.
6. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(60)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
6.1. Produktion
(61)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union verzeichnete 2007 zunächst einen Anstieg um 5,8 % und 2008 gegenüber 2006 um 11,6 %, bevor sie im UZÜ gegenüber 2008 um 56 % einbrach.
Tabelle 4
Gesamtproduktion der Union
2006
2007
2008
UZÜ
Menge (in Tonnen)
Produktion
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Kapazität und Kapazitätsauslastung
(62)
Die Produktionskapazität stieg von 2006 bis zum UZÜ um 10,8 %. Da die Produktion insbesondere im UZÜ zurückging, verringerte sich die daraus resultierende Kapazitätsauslastung von 2006 bis zum UZÜ insgesamt um 57 % und erreichte im UZÜ 39 %.
Tabelle 5
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2006
2007
2008
UZÜ
Menge (in Tonnen)
Produktionskapazität
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Kapazitätsauslastung
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Lagerbestände
(63)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union nahmen 2008 gegenüber 2006 um 20 % zu und verringerten sich dann im UZÜ um 26 %.
Tabelle 6
Lagerbestände
2006
2007
2008
UZÜ
Menge (in Tonnen)
Schlussbestand
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Verkaufsmenge
(64)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt an unabhängige Abnehmer stiegen von 2006 bis 2008 leicht an und waren dann von 2008 bis zum UZÜ um 61 % rückläufig. Die Verkaufsmengen verzeichneten 2007 und 2008 einen Anstieg, brachen im UZÜ jedoch ein. Diese Entwicklung entspricht dem allgemeinen Trend eines rückläufigen Verbrauchs auf dem Unionsmarkt.
Tabelle 7
Verkäufe an unabhängige Abnehmer
2006
2007
2008
UZÜ
Menge (in Tonnen)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Marktanteil
(65)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union war von 2006 bis 2008 recht stabil und stieg anschließend von 2008 bis zum UZÜ um 4 Prozentpunkte an. Insgesamt war im Bezugszeitraum ein Zuwachs von 5 Prozentpunkten zu verzeichnen.
Tabelle 8
Marktanteil der Union
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil der Union
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Wachstum
(66)
Da der Rückgang der Verkäufe knapp unter dem Rückgang des Verbrauchs lag, konnte der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil etwas ausbauen.
6.7. Beschäftigung
(67)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union ging von 2006 bis zum UZÜ um 17 % zurück. Dies war auch von 2006 bis 2008 der Fall, als die Produktion infolge der Bemühungen des Wirtschaftszweigs der Union um eine Verbesserung seiner Produktivität leicht anstieg. Im UZÜ führte der drastische Rückgang des Outputs jedoch zu einer gravierenden Verschlechterung der Beschäftigungslage.
Tabelle 9
Beschäftigung
2006
2007
2008
UZÜ
Average (period considered)
Gesamtbeschäftigung
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Produktivität
(68)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union stieg, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr, 2007 und 2008 gegenüber 2006 um 7 % bzw. 15 % an und verringerte sich dann von 2008 bis zum UZÜ um 49 %.
Tabelle 10
Produktivität
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität (in Tonnen je Jahr/Beschäftigten)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Verkaufspreise
(69)
Der Durchschnittspreis ab Werk, den der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellte, wies im Bezugszeitraum eine rückläufige Tendenz auf. Insgesamt musste der Wirtschaftszweig der Union seine Preise von 2006 bis zum UZÜ um 15,4 % senken.
(70)
Wie bereits unter den Randnummern 55 und 56 erläutert, wiesen die Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China eine ähnliche Entwicklung auf wie die Preise des Wirtschaftszweigs der Union, lagen aber durchweg unter dessen Preisen. Im UZÜ lagen die Preise der VR China mehr als 10 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 11
Preis je Einheit auf dem Unionsmarkt
2006
2007
2008
UZÜ
Preise der Unionsverkäufe je Einheit (in Euro/Tonne)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Löhne
(71)
Von 2006 bis zum UZÜ erhöhte sich der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 4,8 %.
Tabelle 12
Arbeitskosten
2006
2007
2008
UZÜ
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(72)
Von 2006 bis 2008 stiegen die jährlichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union in die betroffene Ware um 18 %. Von 2007 bis 2008 nahmen die Investitionen um 103 % zu. Allerdings gingen sie im UZÜ gegenüber 2008 um 65 % zurück.
(73)
Investiert wurde hauptsächlich in den Bau neuer Anlagen zur Herstellung von Wolframmaterial aus Gebrauchtmaterialen und Schrott. Die Investitionen mussten zurückgefahren werden aufgrund i) des allgemeinen Produktionsrückgangs auf dem Unionsmarkt, ii) der Verzerrungen bei den Rohstoffen (siehe Randnummer 39) und iii) der Wirtschaftskrise.
(74)
Im UZÜ wurden keine nennenswerten Investitionen getätigt. Dies ist weitgehend auf die Wirtschaftskrise zurückzuführen, die 2008 einsetzte und im UZÜ, in dem die Kapitalbeschaffung immer schwieriger wurde, ihren Tiefpunkt erreichte.
Tabelle 13
Investitionen
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in 1000EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilität und Kapitalrendite
(75)
Von 2006 bis 2008 konnte der Wirtschaftszweig der Union - dank der geltenden Antidumpingmaßnahmen einerseits und seiner Bemühungen um eine Diversifizierung seiner Rohstoffquellen andererseits - eine positive Rentabilität beibehalten, obschon in diesem Zeitraum die Rentabilität insgesamt um 26 % zurückging. Im UZÜ erzielte der Wirtschaftszweig der Union allerdings ein weit weniger günstiges Ergebnis, was eine gewisse Anfälligkeit in diesem Bereich zeigt.
(76)
Die Kapitalrendite („RoI“) folgte im gesamten Bezugszeitraum weitgehend dem für die Rentabilität festgestellten Trend.
Tabelle 14
Rentabilität und RoI
2006
2007
2008
UZÜ
Nettogewinn bei Verkäufen an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Nettoumsatzes)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
RoI (Nettogewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Cashflow
(77)
Der Cashflow, also die Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, blieb im untersuchten Zeitraum positiv. Von 2006 bis zum UZÜ ging er jedoch um rund 35 % zurück.
Tabelle 15
Cashflow
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in 1000 EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Höhe der Dumpingspanne
(78)
Im UZÜ wurde seitens der VR China weiterhin Dumping praktiziert, und zwar in einer Höhe, die deutlich über der derzeitigen Höhe der Maßnahmen lag. Darüber hinaus können angesichts der Verzerrungen bei den Rohstoffen, der Kapazitätsreserven und der Preise der Einfuhren aus der VR China die Auswirkungen der derzeitigen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unbedeutend betrachtet werden.
6.15. Erholung von früherem Dumping
(79)
Die Kommission prüfte, ob sich der Wirtschaftszweig der Union von den Auswirkungen früheren Dumpings erholt hatte. Sie kam zu dem Schluss, dass er sich weitgehend davon erholen konnte, weil sich die geltenden Antidumpingmaßnahmen als wirksam erwiesen hatten. Durch die Wirtschaftskrise kam die Erholungsphase jedoch ins Stocken und die Schwierigkeiten des Wirtschaftszweigs der Union verschärften sich.
7. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren und anderer Faktoren
7.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(80)
Parallel zum rückläufigen Verbrauch in der Union ging auch der Marktanteil der chinesischen Einfuhren von 7,1 % auf 2,1 % zurück (siehe Randnummer 52). Die verfügbaren Informationen deuten darauf hin, dass diese Einfuhren zu Preisen getätigt wurden, die unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union und auch unter den Preisen der Einfuhren mit Ursprung in anderen Drittländern lagen. Wie unter Randnummer 56 erläutert, unterboten im UZÜ die chinesischen Einfuhren nach Abzug des Antidumpingzolls die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 10,7 %. Bekanntlich beläuft sich der Zollsatz auf 33 %. Die Preisunterbietungsspanne belegt einerseits die Wirksamkeit der geltenden Zölle und andererseits die Notwendigkeit, die Maßnahmen beizubehalten. Diese Schlussfolgerung wird noch durch die Tatsache unterstrichen, dass diese Preisunterbietung der bei der letzten Überprüfung festgestellten Preisunterbietung entspricht. Mithin blieben die Auswirkungen der Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China auf den Wirtschaftszweig der Union unverändert und sie werden wahrscheinlich - sofern nicht das Gegenteil nachgewiesen wird - auch weiter anhalten.
7.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(81)
Da im UZÜ in den nachgelagerten Wolframbranchen, insbesondere in der Stahl- und Sinterkarbidbranche, auf die der Großteil des Wolframverbrauchs in der Union entfällt, äußerst negative Wirtschaftsbedingungen herrschten, fuhr der Wirtschaftszweig der Union die Produktion und die Verkäufe der betroffenen Ware drastisch zurück.
(82)
Vor der Krise hatten Unternehmen, die in den nachgelagerten Branchen tätig waren, umfangreiche Lagerbestände an Wolfram; diese wurden im UZÜ nicht mehr aufgefüllt, was die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union weiter beeinträchtigte.
(83)
Die rückläufige Produktion und die Tatsache, dass die Wolframproduktion in der Union ein kapitalintensiver Wirtschaftszweig ist, der bestimmte Mengen herstellen muss, um die fixen Stückkosten niedrig zu halten, wirkten sich sehr nachteilig auf die Rentabilität aus.
(84)
Eine Analyse der Daten des Wirtschaftszweigs der Union aus der Zeit vor der Krise beweist jedoch die Wirksamkeit der geltenden Antidumpingmaßnahmen. Die Untersuchung ergab, dass die größten Unionshersteller bedeutende Investitionen tätigten, um die Verzerrungen bei den Rohstoffen zu umgehen, und dass sie gleichzeitig auf dem Markt konkurrieren und eine gesunde Marktposition halten konnten.
7.3. Einfuhren aus anderen Ländern
(85)
Schätzungen zufolge ging die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern um 36 % zurück (von 1 500 Tonnen im Jahr 2006 auf 675 Tonnen im UZÜ). Der Marktanteil dieser Einfuhren nahm von 10,5 % im Jahr 2006 auf 17,9 % im UZÜ zu. Ihr durchschnittlicher Einfuhrpreis ging von 2006 bis zum UZÜ um 8,9 % zurück. Die wichtigsten Ausfuhrländer waren Südkorea und die USA.
(86)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Südkorea verdoppelte sich im Bezugszeitraum von 2,2 % auf 4,4 %. Allerdings deuten die verfügbaren Informationen darauf hin, dass im UZÜ diese Einfuhren zu Preisen getätigt wurden, die nur knapp unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen (um 6,6 %), jedoch über den Preisen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China (um 9,8 %).
(87)
Der Marktanteil der Einfuhren aus den USA verringerte sich im Bezugszeitraum um 15,1 Prozentpunkte von 4,2 % auf 3,6 %. Die verfügbaren Informationen deuten darauf hin, dass im UZÜ diese Einfuhren zu Preisen getätigt wurden, die über den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union und damit auch deutlich über den Preisen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China lagen (um 31 %).
(88)
Folglich konnten die Einfuhren aus Südkorea und den USA, die zu den größten Ausführern von Wolframcarbid in die Union zählen, keine negativen Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union haben, und zwar hauptsächlich wegen ihres Preisniveaus (das demjenigen des Wirtschaftszweigs der Union entsprach bzw. darüber lag), im Falle der USA aber auch wegen des schrumpfenden Marktanteils.
8. Schlussfolgerung
(89)
Aufgrund der wirksamen geltenden Antidumpingzölle konnte der Wirtschaftszweig der Union sich bis zu einem gewissen Grad von den Auswirkungen früheren schädigenden Dumpings erholen.
(90)
Dennoch kann nicht der Schluss gezogen werden, dass sich der Wirtschaftszweig der Union in einer gesicherten Lage befindet. Zwar verbesserten sich in den ersten Jahren des Bezugszeitraums nahezu alle Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union (wie Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow), die Untersuchung ergab aber auch, dass sich im UZÜ alle Schadensindikatoren verschlechterten.
(91)
Ungeachtet der Tatsache, dass der Nachfragerückgang im UZÜ zum Teil auf die Wirtschaftskrise zurückgeführt werden konnte, wurden bei der Untersuchung die Auswirkungen der gedumpten Niedrigpreisausfuhren aus der VR China auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union sorgfältig analysiert.
(92)
Wie unter Randnummer 52 dargestellt, gingen die Einfuhrmengen aus der VR China von 2006 bis zum UZÜ tatsächlich zurück. Die Preise dieser Einfuhren sanken im selben Zeitraum um 14 %; betrachtet man die vier Jahre des Bezugszeitraums, so spiegelt diese Preisentwicklung die Entwicklung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union wider. Dazu ist allerdings anzumerken, dass der deutliche Preisrückgang der gedumpten chinesischen Einfuhren (um 15 %) von 2006 bis 2007 zu verzeichnen war, also noch vor der Wirtschaftskrise, während sich der Wirtschaftszweig der Union in der Erholungsphase befand. Anschließend stabilisierten sich die Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China; der Rückgang im Zusammenhang mit der Finanzkrise scheint begrenzt gewesen zu sein. Der Zeitpunkt der deutlichen Preissenkung seitens der chinesischen Ausführer (also vor der Krise) könnte ein Hinweis darauf sein, dass sie eine konzentriertere und wirksamere Preisstrategie verfolgten, um die Preise des Wirtschaftszweigs der Union zu unterbieten. So machte der Unterschied zwischen den chinesischen Ausfuhrpreisen und den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union im Jahr 2007 27 % und im Jahr 2008 22,8 % aus.
(93)
2008 lagen die Preise der Ausfuhren aus der VR China um 22,8 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union. Im UZÜ verringerte sich die Differenz auf 15,7 %. Aufgrund des drastischen Verbrauchsrückgangs mussten die Unionshersteller ihre Preise senken, um ihren Marktanteil zu sichern.
(94)
Wie unter Randnummer 57 erläutert, verringerte sich die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern um 36 % und folgte damit dem Verbrauchsrückgang. Ungeachtet des vergrößerten Marktanteils dieser Einfuhren können ihre Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht als negativ betrachtet werden (siehe Randnummer 88).
(95)
Zur Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union ist anzumerken, dass die bei der Untersuchung zusammengetragenen Beweise belegten, dass der Wirtschaftszweig der Union unter normalen Marktbedingungen mit den Einfuhren aus Drittländern konkurrieren konnte. Auch wenn deren Preise unterhalb der Preise der Unionshersteller lagen, so war die Differenz doch nicht so ausgeprägt wie zu den Preisen der Einfuhren aus der VR China (siehe Randnummern 85 bis 88).
(96)
Da sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union in den Jahren vor dem UZÜ verbessert hatte, investierte der Wirtschaftszweig in neue Spitzentechnologie, um die betroffene Ware aus Schrott herstellen und die Verzerrungen bei den Rohstoffen zum Teil umgehen zu können.
(97)
Unter Berücksichtigung der Gesamtsituation des Wirtschaftszweigs der Union sowie der Einfuhren aus der VR China im Zeitraum von 2006 bis zum UZÜ kommt die Kommission angesichts der positiven Entwicklung einiger Indikatoren für den Wirtschaftszweig der Union zu dem Schluss, dass dieser im Bezugszeitraum keine bedeutende Schädigung erlitt. Daher wurde geprüft, ob im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen ein erneutes Auftreten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
E. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkungen
(98)
Wie unter den Randnummern 89 bis 97 erläutert, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Einführung von Antidumpingmaßnahmen von der Schädigung erholen, allerdings nur bis zu einem gewissen Grad. Als die während des größten Teils des Bezugszeitraums außergewöhnlich hohen Verbrauchszahlen in der Union im UZÜ deutlich zurückgingen, schien der Wirtschaftszweig der Union tatsächlich in einer gefährdeten und anfälligen Lage zu sein und immer noch unter den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China zu leiden.
(99)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurden die Einfuhren aus dem betroffenen Land daraufhin überprüft, ob ein erneutes Auftreten der Schädigung wahrscheinlich ist.
2. Ausfuhrmengen der VR China und Preise bei der Ausfuhr in Drittländer
(100)
Im gesamten Bezugszeitraum (außer 2007) lagen die auf anderen Drittlandsmärkten erzielten Preise unterhalb der der Union in Rechnung gestellten Preise (um ungefähr 10 % bis 20 % in verschiedenen Jahren des Bezugszeitraums). Die Verkäufe chinesischer Ausführer in nicht zur Union gehörende Länder erfolgten in erheblichen Mengen; sie machten mehr als 80 % ihrer gesamten Ausfuhrverkäufe aus. Daher wurde davon ausgegangen, dass die ausführenden Hersteller in der VR China im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen einen Anreiz hätten, erhebliche Mengen ihrer Ausfuhren von anderen Drittländern auf den attraktiveren Unionsmarkt umzulenken.
3. Kapazitätsreserven auf dem chinesischen Markt
(101)
Wie unter den Randnummern 34 bis 42 erläutert, zeigten die bei der Untersuchung erhobenen Daten, dass in der VR China erhebliche Kapazitätsreserven vorhanden sind. Es fanden sich eindeutige Hinweise darauf, dass ohne Antidumpingmaßnahmen ein Großteil dieser Kapazitätsreserven dazu verwendet werden könnte, die Ausfuhren in die Union zu steigern. Dies wird vor allem dadurch bestätigt, dass es keine Hinweise darauf gibt, dass Drittlandsmärkte oder der Inlandsmarkt in der VR China eine zusätzliche Produktion aufnehmen könnten.
4. Schlussfolgerung
(102)
Der Wirtschaftszweig der Union hat mehrere Jahre unter den Auswirkungen der gedumpten chinesischen Einfuhren gelitten; seine derzeitige Wirtschaftslage ist immer noch gefährdet.
(103)
Wie oben dargelegt, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union dank der geltenden Antidumpingmaßnahmen von den chinesischen Dumpingpraktiken erholen. Im UZÜ war seine Wirtschaftslage aufgrund der Wirtschaftskrise allerdings kritisch. Sollte der Wirtschaftszweig der Union mit steigenden Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus dem betroffenen Land konfrontiert werden, dürfte dies vor diesem Hintergrund zu einem weiteren Rückgang seiner Verkäufe, Marktanteile und Verkaufpreise und infolgedessen zu einer Verschlechterung seiner finanziellen Lage führen.
(104)
Des Weiteren scheint der Untersuchung zufolge die Tatsache, dass der Verkaufspreis chinesischer Hersteller im Durchschnitt um nahezu 11 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lag, ein Hinweis darauf zu sein, dass die chinesischen ausführenden Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die betroffene Ware wahrscheinlich zu Preisen auf den Unionsmarkt ausführen werden, die erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen (siehe Randnummer 56).
(105)
In Anbetracht der Feststellungen, die die Untersuchung insbesondere hinsichtlich der Kapazitätsreserven in der VR China, der Verzerrungen auf dem Rohstoffmarkt, der Möglichkeit der ausführenden Hersteller in dem betroffenen Land, die Menge ihrer Ausfuhren auf den Unionsmarkt zu steigern und/oder Ausfuhren dorthin umzulenken, des Preisverhaltens der Chinesen in anderen Drittländern sowie der Attraktivität des lukrativeren Unionsmarkts ergab, dürfte eine Aufhebung der Maßnahmen darauf hinauslaufen, dass die Schädigung wahrscheinlich erneut auftreten wird. Aufgrund der aktuellen Wirtschaftskrise würde die Schädigung noch gravierender ausfallen.
F. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(106)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde allen beteiligten Interessen Rechnung getragen, den Interessen des Wirtschaftszweigs der Union ebenso wie den Interessen der Einführer und Verwender.
(107)
Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen die Auffassung vertreten, dass die Einführung der Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderläuft. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(108)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(109)
Angesichts der Schlussfolgerungen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union unter den Randnummern 89 bis 97 und im Einklang mit den Feststellungen aus der Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung unter den Randnummern 102 bis 105 kann auch davon ausgegangen werden, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle erheblich verschlechtern würde.
(110)
Dem Wirtschaftszweig der Union käme eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen zugute; er sollte danach in der Lage sein, die Verkaufsmengen und wahrscheinlich auch seine Verkaufspreise zu erhöhen, wodurch er den notwendigen Ertrag erwirtschaften könnte, um weiterhin in neue Technologien für seine Produktionsanlagen investieren zu können. Durch das Außerkrafttreten der Maßnahmen hingegen würde die wirtschaftliche Erholung des Wirtschaftszweigs der Union unterbrochen, was seine Existenzfähigkeit stark beeinträchtigen und infolgedessen gefährden und die Versorgung und den Wettbewerb auf dem Markt verringern würde.
3. Interesse der Einführer/Verwender
(111)
Ein Verwender meldete sich und übermittelte einen ausgefüllten Fragebogen. Der kooperierende Verwender brachte vor, die Aufrechterhaltung der Maßnahmen würde sich nicht negativ auf den Wettbewerb auf dem Unionsmarkt auswirken; den nachgelagerten Branchen würde im Gegenteil eine größere Auswahl an Zulieferern zur Verfügung stehen, die zu Marktpreisen konkurrierten.
(112)
Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen festgestellt, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Auswirkungen auf die Verwender hätte (14). Die Einführer/Verwender in der Union konnten trotz der geltenden Maßnahmen ihre Versorgung, unter anderem aus der VR China, gewährleisten. Nichts deutete darauf hin, dass sie Schwierigkeiten hatten, andere Bezugsquellen zu erschließen. Daher wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen wahrscheinlich keine gravierenden Auswirkungen auf die Einführer/Verwender in der Union haben wird.
4. Schlussfolgerung
(113)
Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen wird dem Wirtschaftszweig der Union voraussichtlich zugute kommen und sich auf die Wettbewerbsbedingungen auf dem Unionsmarkt, auf drohende Unternehmensschließungen und einen drohenden Rückgang der Beschäftigtenzahlen positiv auswirken.
(114)
Außerdem dürfte die Aufrechterhaltung der Maßnahmen den Verwendern/Einführern insofern zugute kommen, als ihnen weiterhin eine große Auswahl an Zulieferern auf dem Unionsmarkt zur Verfügung steht.
(115)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderläuft.
G. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(116)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit begründet, gebührend berücksichtigt.
(117)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Wolframcarbid, von mit metallischem Pulver vermischtem Wolframcarbid und von Mischwolframcarbid mit Ursprung in der Volksrepublik China aufrechterhalten werden. Es sei daran erinnert, dass es sich bei diesen Maßnahmen um Wertzölle handelt -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Wolframcarbid, mit metallischem Pulver vermischtem Wolframcarbid und Mischwolframcarbid mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 2849 90 30 und ex 3824 30 00 (15) eingereiht werden (TARIC-Code 3824300010).
(2) Der Zollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Waren beträgt 33 %.
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 21. März 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 287/2011 AL CONSILIULUI
din 21 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Prin Decizia 90/480/CEE (3), Comisia a acceptat angajamentele luate de doi mari exportatori cu privire la produsul care face obiectul măsurilor.
(2)
Ca urmare a retragerii angajamentelor de către doi exportatori chinezi în cauză, Comisia a instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2286/94 (4) o taxă antidumping provizorie la importurile produsului în cauză.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 610/95 (5), Consiliul a modificat Regulamentul (CEE) nr. 2737/90 și a instituit o taxă definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și de carbură de tungsten topită. Ca urmare a unei reexaminări care a fost inițiată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „ancheta de reexaminare anterioară”), aceste măsuri au fost extinse pe o perioadă de încă cinci ani prin Regulamentul (CE) nr. 771/98 al Consiliului (6).
(4)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2268/2004 (7) ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 33 % la importurile de carbură de tungsten și carbură de tungsten topită originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(5)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1275/2005 (8), Consiliul a modificat definiția produsului pentru a include și carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică.
2. Cererea de reexaminare
(6)
Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (9) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 30 septembrie 2009, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de către Asociația Europeană a Metalelor (Eurometaux) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 85 %, din producția totală a Uniunii de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită.
(7)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar avea ca rezultat probabil continuarea sau reapariția dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea procedurii
(8)
Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 30 decembrie 2009, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (10) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(10)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, producătorii din țara analoagă și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(11)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri din partea a șapte producători din Uniune, din partea unui producător-exportator din RPC, a unui producător-exportator din țara analoagă și din partea a trei utilizatori.
(13)
Niciunul dintre importatori nu a răspuns la exercițiul de eșantionare, nu a furnizat Comisiei alte informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. Deoarece numai un producător-exportator din RPC a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară selectarea unui eșantion.
(14)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și de interes pentru Uniune. S-au efectuat vizite de verificare în spațiile de lucru ale următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austria
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Germania
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franța
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutál, Republica Cehă
-
Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Austria
(b)
țară analoagă
-
Global Tungsten & Powders Corp., SUA
(c)
utilizator
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Franța.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(15)
Produsele care fac obiectul prezentei reexaminări sunt carbura de tungsten, carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbura de tungsten topită originare din RPC și încadrate în prezent la codurile NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00.
(16)
Carbura de tungsten, carbura de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbura de tungsten topită sunt compuși de carbon și tungsten obținuți prin tratament termic (prin carburare, în primul caz, prin fuziune, în cel de-al treilea caz). Aceste produse sunt produse intermediare utilizate ca materii prime în fabricarea de componente de metale dure, cum ar fi sculele de așchiere cu carbură metalică și piesele cu rezistență mare la uzură, învelitorile antiabrazive, garniturile de foraj și abataj, precum și sculele de etirare și forjare a metalelor.
(17)
Prezenta anchetă a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat și vândut de producătorul-exportator către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca și produsul fabricat de către producătorii din Uniune și vândut pe piața Uniunii sau ca cel fabricat și vândut în țara analoagă și este, prin urmare, considerat a fi produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. Remarci preliminare
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă în prezent există dumping și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să ducă la continuarea sau reapariția dumpingului. Se amintește faptul că în contextul anchetei întreprinse în temeiul acestui articol, tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) nu face obiectul niciunei reexaminări.
(19)
Așa cum se explică mai sus, eșantionarea nu a fost necesară pentru producătorii-exportatori din RPC.
(20)
În etapa de eșantionare, a reieșit că unicul producător-exportator chinez cooperant reprezintă mai puțin de 5 % din exporturile chinezești totale către Uniune. Autoritățile chineze și celelalte părți interesate au fost notificate cu privire la posibilitatea aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, din cauza nivelului scăzut de cooperare a producătorilor-exportatori. Comisia nu a primit niciun răspuns la această comunicare.
(21)
Cu toate acestea, în continuarea anchetei, producătorul-exportator cooperant a corectat, în răspunsul la chestionar, eroarea survenită în raportarea vânzărilor sale la export către Uniune și a revizuit cantitățile exportate către Uniune în sensul unei majorări. În paralel, volumele produsului în cauză exportat către Uniune din RPC au fost analizate mai aprofundat pe baza cifrelor Eurostat. Ca urmare, și după verificarea răspunsului la chestionar, s-a stabilit că volumul exporturilor producătorului-exportator cooperant era foarte mare (11). Pe baza acestor constatări, s-a concluzionat că nivelul de cooperare era ridicat.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analoagă
(22)
Deoarece niciunui producător-exportator din RPC nu i-a fost acordat TEP în cadrul anchetelor anterioare, valoarea normală pentru China a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(23)
În avizul de deschidere, SUA au fost propuse ca țară analoagă corespunzătoare în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri. Niciuna dintre părți nu a formulat observații sau obiecții în această privință. SUA au fost astfel utilizate ca țară analoagă în ancheta inițială și nu au existat sau nu au fost comunicate Comisiei circumstanțe noi sau modificate care ar justifica o schimbare. S-a considerat că SUA sunt reprezentative ca țară de referință, în special având în vedere deschiderea și competitivitatea pieței interne a Statelor Unite. În plus, un producător din SUA a fost de acord să coopereze în cadrul prezentei reexaminări.
(24)
În consecință, SUA au fost utilizate ca țară cu economie de piață analoagă în scopul prezentei reexaminări.
2.2. Valoarea normală
(25)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul american cooperant din țara analoagă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a SUA pentru tipurile de produse despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(26)
Ca urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat practicat pe piața internă de producătorul cooperant din SUA în raport cu clienții independenți.
(27)
S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți independenți ai producătorului cooperant din SUA erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din SUA au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei anchetei de reexaminare.
(28)
Ulterior, s-a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din SUA a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți în cursul PAR.
(29)
Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar reprezenta mai puțin de 80 % din volumul total al vânzărilor produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.
2.3. Prețul de export
(30)
Așa cum s-a explicat mai sus, având în vedere faptul că producătorul-exportator cooperant a reprezentat mai mult de 90 % din importurile chinezești totale către Uniune, prețul de export a fost analizat pe baza datelor furnizate de acel producător-exportator, și anume prețul real al produsului plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când este vândut la export către Uniune.
2.4. Comparația
(31)
Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie ponderată și prețul mediu de export ponderat au fost comparate la nivelul franco fabrică, în aceeași etapă de comercializare și la același nivel de taxare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor despre care s-a pretins și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, cheltuielile cu serviciile bancare și costul ambalării. În plus, a fost operată o ajustare de 5 % a prețului de export pentru taxa de export, precum și ajustarea pentru taxa pe valoarea adăugată (TVA) la valoarea normală.
2.5. Marja de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită per tip de produs pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export, în aceeași etapă de comercializare. Această comparație a evidențiat existența unui dumping în cursul PAR, care reprezintă mai mult de 80 % și este, prin urmare, la un nivel considerabil mai mare decât cel constatat în cadrul ultimei anchete de reexaminare (31 %). Marja de dumping exactă nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate. Calculele s-au bazat pe datele puse la dispoziție de un producător-exportator din RPC și de un producător din țara analoagă. Dezvăluirea marjei de dumping ar permite atât producătorului-exportator cooperant din RPC, cât și producătorului din țara analoagă să deducă valoarea normală și prețul de export al celuilalt, ceea ce ar reprezenta o încălcare evidentă a dreptului la confidențialitate al ambelor părți.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(33)
Informațiile incluse în această secțiune au fost obținute prin analizarea datelor puse la dispoziție de producătorul-exportator cooperant, de Eurostat și furnizate în cererea de reexaminare.
3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi
(34)
Datele cu privire la capacitățile neutilizate puse la dispoziție de producătorul-exportator cooperant chinez au fost prezentate cu o creștere sau reducere de 20 % pentru a respecta confidențialitatea. Capacitatea de producție în RPC a fost de aproximativ 21 000 de tone în 2006 și 2007 și a crescut substanțial la aproximativ 35 000 de tone în 2008 și în PAR, o creștere de mai mult de 80 % în cursul perioadei examinate. Aceste cifre pot fi considerate ca fiind neexagerate, deoarece cererea de reexaminare a raportat o capacitate de producție de aproape 50 000 de tone.
(35)
În plus, producătorul-exportator cooperant a raportat o creștere substanțială a capacității în cursul perioadei examinate.
(36)
Pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, capacitatea totală de producție a Chinei a depășit considerabil actuala producție a Chinei (cu cel puțin mai mult de 20 000 de tone în 2008 și în cursul PAR).
(37)
În PAR, RPC a avut o capacitate neutilizată reprezentând de șase ori consumul din Uniune (25 000 de tone în comparație cu 3 800 de tone de consum în Uniune).
(38)
Ținând cont de cele expuse anterior, este evident că o mare parte din capacitatea neutilizată din RPC ar putea fi folosită pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
(39)
Mai mult, informațiile transmise în timpul anchetei au indicat o distorsiune importantă pe piața materiilor prime utilizate pentru fabricarea produsului în cauză. În primul rând, materiile prime fac obiectul cotelor acordate de către autoritățile chineze. În al doilea rând, autoritățile chineze limitează accesul la materiile prime prin instituirea de taxe de export și prin politici de reducere a TVA-ului, ceea ce, așa cum se arată în considerentul 31, s-a aplicat și produsului în cauză. Acești factori constituie elemente suplimentare care indică probabilitatea continuării dumpingului în cazul de față.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a prețurilor de export pentru țările terțe
(40)
Informațiile referitoare la preț puse la dispoziție de către exportatorul cooperant, care nu pot fi dezvăluite din motive de confidențialitate, arată că Uniunea constituie într-adevăr o piață interesantă pentru producătorii exportatori chinezi. În cursul perioadei examinate, prețurile obținute pe piețele din alte țări terțe au fost sub (cu excepția anului 2007) cele percepute Uniunii (aproximativ între 10 și 20 % mai mici în diferiți ani pe parcursul perioadei examinate).
(41)
Din aceste motive, se poate concluziona că, în ceea ce privește prețurile care pot fi obținute, piața UE este cu siguranță o alternativă atractivă pentru exportatorii chinezi.
(42)
Pe baza aceasta, producătorii-exportatori chinezi sunt stimulați să direcționeze exporturile lor către piața Uniunii, în cazul în care măsurile ar expira. Prețurile mari, predominante pe piața Uniunii, ar permite producătorilor-exportatori chinezi să obțină marje de profit mai bune.
3.4. Eludarea măsurilor
(43)
În 2005, măsurile au fost extinse la un nou cod NC, deoarece s-a constatat că exportatorii chinezi eludau măsurile prin adăugarea unor cantități mici de altă pudră metalică (în cele mai multe cazuri cobalt) pudrei de carbură de tungsten (12). Acest fapt a confirmat că practica eludării este un alt element care duce la concluzia probabilității de continuare a dumpingului și constituie o dovadă evidentă că piața europeană continuă să fie atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi care ar direcționa cantități mai mari de carbură de tungsten spre UE în absența măsurilor antidumping.
3.5. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(44)
Prezenta analiză demonstrează că importurile chineze au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri de dumping cu o marjă foarte mare de dumping. Luând în considerare în special analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din UE și din alte țări terțe, precum și capacitățile neutilizate din RPC, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar expira.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Definiția industriei din Uniune
(45)
În cadrul Uniunii, produsul similar este fabricat de șapte societăți sau grupuri de societăți.
(46)
Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumite în continuare „industria din Uniune”.
2. Observație preliminară
(47)
Datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din RPC în Uniune au trebuit indexate pentru a păstra confidențialitatea în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce privește volumul importurilor în cadrul codului TARIC 3824300010, din cauza includerii unor produse diferite de produsul în cauză în datele referitoare la importuri disponibile la nivelul codului NC obținute de la Eurostat (cod NC 3824 30 00), analiza următoare a fost efectuată pe baza datelor referitoare la importuri la nivelul codului TARIC, completate cu informațiile obținute din datele colectate în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Datele TARIC sunt considerate confidențiale, deoarece oferă un nivel de detaliu care permite identificarea părților. Din acest motiv, anumite informații au fost prezentate în etape.
(49)
Datele referitoare la industria din Uniune au fost obținute din răspunsurile la chestionar oferite de cei șapte producători din Uniune.
3. Consumul de pe piața Uniunii
(50)
Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor referitoare la importuri, furnizate de Eurostat.
(51)
Între 2006 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu 62 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și PAR. În cursul PAR, producția a scăzut cu 63 % comparativ cu anul 2008.
Tabelul 1
Consumul
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
+
Total importuri
1 766
1 885
2 303
755
+
Producție UE vândută pe piața UE
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Consum
10 047
10 218
10 284
3 779
creștere anuală
2 %
1 %
-63 %
4. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din Republica Populară Chineză
(52)
Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor care fac obiectului unui dumping originare din RPC au evoluat, așa cum se poate vedea mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 2
Importurile din RPC
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor originare din țara în cauză (tone)
peste 700
peste 700
peste 400
peste 60
Indice (2006 = 100)
100
104
60
11
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/tonă)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indice (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originar din RPC a scăzut cu 89 % în cursul perioadei examinate și a atins un nivel de aproximativ 80 de tone în cursul PAR. Cota lor de piață a scăzut, de asemenea, de la 7,1 % în anul 2006 la 2,1 % în cursul PAR.
(54)
O explicație posibilă pentru această scădere o constituie creșterea substanțială a consumului intern în RPC în cursul perioadei examinate. În plus, printr-un sistem de contingente la export și tarife de export, autoritățile chineze par să adopte o politică de conservare a resurselor de tungsten ale RPC.
(55)
Prețurile importurilor din China au scăzut cu 14 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă tendința generală, observată, de asemenea, cu privire la prețurile industriei din Uniune.
(56)
Comparația a demonstrat și că importurile din RPC au subcotat prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10 % după deducerea taxei antidumping în vigoare. Aceste rezultate sunt aceleași cu cele din ultima anchetă de reexaminare (13).
5. Importurile din alte țări
(57)
Volumul importurilor din alte țări în cursul perioadei examinate este prezentat în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 3
Importurile din alte țări
2006
2007
2008
PAR
Importurile din alte țări (tone)
1 050
1 138
1 873
675
Indice (2006 = 100)
100
108
178
64
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Preț mediu (EUR/tonă)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indice (2006 = 100)
100
97
79
91
Cota de piață în SUA
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Preț mediu (EUR/tonă)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Cota de piață a Coreei de Sud
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Preț mediu (EUR/tonă)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Importurile din țări terțe au scăzut cu 36 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au urmat o tendință generală a pieței determinată de consumul în scădere (o diminuare cu 62 %), dar nu în același ritm. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 10,5 % la 17,9 %. Cu toate acestea, impactul importurilor respective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat negativ, după cum se demonstrează în considerentele 85-88 de mai jos.
(59)
Trebuie remarcată dublarea în cursul perioadei examinate a cotei de piață a Republicii Coreea (denumită în continuare „Coreea”) care a ajuns la 4,4 %. Prețurile coreene medii de import au scăzut în cursul perioadei examinate, cu toate acestea au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile de vânzare medii ale vânzărilor chinezești la export.
6. Situația economică a industriei din Uniune
(60)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
6.1. Producția
(61)
Producția industriei din Uniune a crescut pentru prima dată cu 5,8 % în 2007 și cu 11,6 % în 2008, comparativ cu 2006, apoi a scăzut semnificativ în cursul PAR, cu 56 % comparativ cu 2008.
Tabelul 4
Producția totală a Uniunii
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Producția
10 094
10 679
11 268
4 861
Indice (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(62)
Capacitatea de producție a crescut cu 10,8 % între 2006 și PAR. Deoarece producția a scăzut, în special în cursul PAR, utilizarea capacității rezultată a arătat o scădere generală de 57 % între 2006 și PAR, atingând o capacitate de utilizare de 39 % în cursul PAR.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Capacitate de producție
11 110
11 610
12 230
12 310
Indice (2006 = 100)
100
105
110
111
Utilizarea capacității
91 %
92 %
92 %
39 %
Indice (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3. Stocurile
(63)
Nivelul stocurilor finale ale industriei Uniunii a crescut cu 20 % în 2008 în comparație cu 2006, iar apoi a scăzut cu 26 % în cursul PAR.
Tabelul 6
Stocurile
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
Stocuri finale
1 714
1 808
2 054
1 514
Indice (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4. Volumul vânzărilor
(64)
Vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut ușor între 2006 și 2008, iar apoi au scăzut cu 61 % între 2008 și PAR. Volumul vânzărilor a crescut în 2007 și 2008, dar a scăzut semnificativ în cursul PAR. Această evoluție este în conformitate cu tendința generală de scădere a consumului pe piața Uniunii.
Tabelul 7
Vânzările către clienți independenți
2006
2007
2008
PAR
Volum (tone)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indice (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5. Cota de piață
(65)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă între 2006 și 2008, dar a crescut apoi cu 4 puncte procentuale între 2008 și PAR. În general, a existat o creștere cu 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
Tabelul 8
Cota de piață în UE
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață în UE
56 %
55 %
57 %
61 %
Indice (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6. Creșterea
(66)
Deoarece scăderea vânzărilor a fost puțin mai mică decât scăderea consumului, industria din Uniune a câștigat o anumită cotă de piață.
6.7. Ocuparea forței de muncă
(67)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 17 % între 2006 și PAR. Ocuparea forței de muncă a scăzut, de asemenea, în perioada 2006-2008, când producția a crescut ușor, arătând eforturile depuse de industria din Uniune de a-și îmbunătăți productivitatea. Totuși, în cursul PAR, scăderea substanțială a producției a dus la o deteriorare puternică a ocupării forței de muncă.
Tabelul 9
Ocuparea forței de muncă
2006
2007
2008
PAR
Media (perioada examinată)
Totalul ocupării forței de muncă
674
667
653
557
Indice (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8. Productivitatea
(68)
Productivitatea forței de muncă din industria UE, măsurată ca producție per persoană angajată per an, a crescut în 2007 și 2008 cu 7 %, respectiv 15 % în comparație cu 2006, apoi a scăzut cu 49 % între 2008 și PAR.
Tabelul 10
Productivitatea
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea (tone per an/angajat)
15
16
17
9
Indice (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9. Prețurile de vânzare
(69)
Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a urmat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate. În general, industria din Uniune a fost nevoită să scadă prețurile cu 15,4 % între 2006 și PAR.
(70)
Așa cum se explică în considerentele 55 și 56, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au urmat o tendință similară celor ale industriei din Uniune, dar au fost în mod constant inferioare prețurilor industriei din Uniune. În cursul PAR, prețurile din RPC au fost cu mai mult de 10 % mai mici decât prețurile industriei din Uniune.
Tabelul 11
Prețul unitar pe piața UE
2006
2007
2008
PAR
Prețurile unitare ale vânzărilor Uniunii (EUR/tonă)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indice (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10. Salariile
(71)
Între 2006 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 4,8 %.
Tabelul 12
Costul forței de muncă
2006
2007
2008
PAR
Costul anual al forței de muncă per angajat
53 614
54 613
56 564
56 221
Indice (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(72)
Între 2006 și 2008, fluxul anual al investițiilor privind produsul în cauză realizate de industria din Uniune a crescut cu 18 %. Între 2007 și 2008, investițiile au crescut cu 103 %. Cu toate acestea, în cursul PAR investițiile au scăzut cu 65 % comparativ cu anul 2008.
(73)
Investițiile au fost făcute în mare parte în construcția de noi instalații pentru fabricarea de materiale din tungsten din materiale folosite și resturi. Investițiile au trebuit reduse din cauza: (i) scăderii nivelului general de producție de pe piața Uniunii, (ii) distorsiunii materiilor prime (a se vedea considerentul 39), (iii) crizei economice.
(74)
În cursul PAR nu s-au realizat investiții semnificative. Acest fapt poate avea ca explicație în mare parte criza economică care a început în 2008 și care a atins punctul culminant în cursul PAR, când accesul la capitalul nou a fost chiar mai dificil.
Tabelul 13
Investițiile
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (mii EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indice (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(75)
Datorită, pe de o parte, măsurilor antidumping în vigoare și, pe de altă parte, eforturilor depuse de industria din Uniune de a diversifica sursele de materii prime, între 2006 și 2008 industria din Uniune a putut să mențină un nivel pozitiv de rentabilitate, chiar dacă în general acesta a scăzut cu 26 % în cursul acestei perioade. Totuși, în cursul PAR, industria din Uniune a avut un rezultat mult mai puțin favorabil, indicând o anumită fragilitate din acest punct de vedere.
(76)
Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”) a urmat în linii mari tendința de rentabilitate pe tot parcursul perioadei examinate.
Tabelul 14
Rentabilitatea și RI
2006
2007
2008
PAR
Profitul net al vânzărilor UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Fluxul de lichidități
(77)
Tendința fluxului de lichidități, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, între 2006 și PAR, a scăzut cu aproximativ 35 %.
Tabelul 15
Fluxul de lichidități
2006
2007
2008
PAR
Flux de lichidități (mii EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indice (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14. Dimensiunea marjei de dumping
(78)
Dumpingul din RPC a continuat pe parcursul PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Mai mult, luând în considerare distorsiunile privind materiile prime, capacitatea neutilizată și prețurile importurilor provenind din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil.
6.15. Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare
(79)
S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că a reușit să se redreseze în mare măsură în urma unor astfel de efecte, dat fiind faptul că măsurile antidumping în vigoare s-au dovedit a fi eficiente. Cu toate acestea, criza economică a oprit procesul respectiv și a accentuat dificultățile industriei din Uniune.
7. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
7.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping
(80)
În paralel cu scăderea consumului în Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a scăzut de la 7,1 % la 2,1 % (a se vedea considerentul 52). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din alte țări terțe. După cum se menționează în considerentul 56 de mai sus, pe baza unui calcul care exclude taxa antidumping, importurile chinezești au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 10,7 % pe parcursul PAR. Se amintește că rata taxei este de 33 %. În consecință, nivelul subcotării demonstrează, pe de o parte, eficacitatea taxelor în vigoare, iar, pe de altă parte, necesitatea continuării măsurilor. Această concluzie este consolidată de faptul că subcotarea constatată a fost la același nivel ca în ultima anchetă de reexaminare. Prin urmare, impactul în ceea ce privește prețul al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC asupra industriei din Uniune a rămas neschimbat și, în absența vreunui element de probă care să demonstreze contrariul, este probabil să continue.
7.2. Impactul crizei economice
(81)
Din cauza condițiilor economice foarte negative predominante în cursul PAR în sectorul inferior al tungstenului, în special în sectorul oțelului și al carburilor cimentate, care reprezintă majoritatea consumului de tungsten din Uniune, industria din Uniune a redus considerabil producția și vânzările produsului în cauză.
(82)
Anterior crizei, societățile care operează în sectorul inferior aveau niveluri ridicate de stocuri de tungsten care nu au fost realizate în cursul PAR, afectând în continuare nivelul de producție al industriei din Uniune.
(83)
Deoarece producția a scăzut și deoarece industria din Uniune este o industrie cu utilizare intensivă de capital, care are nevoie să producă anumite cantități pentru a păstra scăzut costul unitar fixat, rentabilitatea a fost afectată în mod serios.
(84)
Cu toate acestea, analiza industriei din Uniune, înaintea crizei, dovedește eficacitatea măsurilor antidumping în vigoare. Ancheta a indicat că cei mai mari producători din Uniune au făcut investiții importante pentru a evita distorsiunile privind materiile prime, fiind în același timp capabili de a concura pe piață păstrând o poziție bună.
7.3. Importurile din alte țări
(85)
Conform estimărilor, volumul importurilor provenind din alte țări terțe a scăzut cu 36 %, de la aproximativ 1 500 de tone în 2006 la aproximativ 675 de tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 10,5 % în 2006 la 17,9 % în cursul PAR. Prețul mediu de import a scăzut cu 8,9 % între 2006 și PAR. Principalele țări importatoare au fost Coreea de Sud și SUA.
(86)
Cota de piață a importurilor din Coreea de Sud s-a dublat în perioada examinată (de la 2,2 % la 4,4 %). Cu toate acestea, informațiile disponibile arată că, în cursul PAR, aceste importuri au fost efectuate la prețuri ușor mai mici decât cele ale industriei din Uniune (cu 6,6 %), dar mai mari (cu 9,8 %) decât prețurile importurilor originare din RPC.
(87)
Cota de piață a importurilor din SUA a scăzut cu 15,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate (de la 4,2 % la 3,6 %). Informațiile disponibile arată că, în cursul PAR, aceste importuri au fost efectuate la prețuri superioare celor ale industriei din Uniune și, astfel, semnificativ mai mari (cu 31 %) decât prețurile importurilor originare din RPC.
(88)
În concluzie, printre cei mai mari importatori de carbură de tungsten în UE, importurile Coreei de Sud și ale SUA nu pot avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, în special datorită nivelurilor prețurilor lor (similare sau chiar mai mari decât prețurile industriei din Uniune) și, în cazul SUA, de asemenea datorită cotei de piață în scădere.
8. Concluzie
(89)
Datorită taxelor antidumping în vigoare, industria din Uniune a putut să se redreseze într-o anumită măsură după efectele dumpingului prejudiciabil anterior.
(90)
Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Deși aproape toți indicatorii de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor din Uniune - precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități - s-au îmbunătățit în cursul primilor ani din perioada examinată, ancheta a arătat, de asemenea, că, în cursul PAR, toți indicatorii de prejudiciu s-au deteriorat.
(91)
În ciuda faptului că scăderea cererii în cursul PAR ar putea fi parțial atribuită crizei economice, ancheta a analizat atent impactul exporturilor care fac obiectul unui dumping la prețuri mici din RPC asupra situației industriei din Uniune.
(92)
Așa cum se arată în considerentul 52, volumele importurilor din RPC au scăzut într-adevăr între 2006 și PAR. Prețurile respectivelor importuri au scăzut cu 14 % în cursul aceleiași perioade care, analizată din punctul de vedere al perioadei de patru ani examinate, reflectă evoluția prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, este de remarcat faptul că scăderea substanțială a prețurilor importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping a avut loc între 2006 și 2007 (cu 15 %), respectiv cu mult timp înainte de criza economică, în perioada în care industria din Uniune era în proces de redresare. Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC s-au stabilizat apoi, iar scăderea provocată de criza financiară pare să fie limitată. Situarea în timp a scăderii substanțiale a prețurilor din partea exportatorilor chinezi (înaintea crizei) poate indica faptul că aceștia stabileau strategii mai concentrate și mai puternice privind prețurile, în scopul subcotării prețurilor industriei Uniunii. Într-adevăr, diferența de preț între prețurile de export ale Chinei și cele ale industriei din Uniune a fost de 27 % și 22,8 % în 2007 și, respectiv, în 2008.
(93)
În 2008, prețurile exporturilor din China au fost cu 22,8 % mai mici decât cele ale industriei din Uniune. În cursul PAR, diferența a scăzut la 15,7 %. Din cauza declinului puternic în ceea ce privește consumul, producătorii din Uniune au fost nevoiți să își reducă prețurile pentru a putea menține cota de piață.
(94)
Așa cum se arată în considerentul 57, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 36 % în conformitate cu scăderea consumului. În ciuda unei creșteri a cotei de piață, impactul acelor importuri asupra situației industriei din Uniune nu poate fi considerat negativ, așa cum este demonstrat în considerentul 88 de mai sus.
(95)
Cu privire la viabilitatea industriei din Uniune, trebuie remarcat faptul că elementele de probă colectate în cursul anchetei arată că industria din Uniune a putut să concureze, în condiții de piață normale, împotriva importurilor din țări terțe și, chiar și atunci când prețurile au fost mai mici decât cele ale producătorilor din Uniune, diferența nu a fost atât de mare ca în cazul prețurilor din China, așa cum se demonstrează în considerentele 85-88 de mai sus.
(96)
Ca rezultat al ameliorării situației industriei din Uniune în anii precedenți PAR, industria a investit în tehnologie nouă de vârf pentru fabricarea din resturi a produsului în cauză și pentru a eluda parțial distorsiunile existente privind materiile prime.
(97)
Luând în considerare situația generală a industriei din Uniune, precum și importurile din RPC din perioada cuprinsă între 2006 și PAR, în concluzie, având în vedere evoluțiile pozitive ale unor indicatori aparținând industriei din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.
E. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Remarci preliminare
(98)
Așa cum este descris în considerentele 89-97, instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit, dar numai într-o anumită măsură. Într-adevăr, atunci când nivelurile excepționale de consum pe care Uniunea le-a cunoscut în cea mai mare parte din perioada examinată au scăzut semnificativ în cursul PAR, industria din Uniune s-a aflat într-o situație fragilă și vulnerabilă și a rămas expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din RPC.
(99)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului.
2. Volumele exportate de China și prețurile la export către țări terțe
(100)
S-a constatat că prețurile la export ale vânzărilor chinezești pe piețele altor țări terțe au fost, de asemenea, mai mici decât cele percepute UE (mai mici cu aproximativ 10 și 20 % în diferiți ani pe parcursul perioadei examinate, cu excepția anului 2007). Vânzările exportatorului chinez pe piețele țărilor care nu fac parte din UE erau efectuate în cantități importante, reprezentând peste 80 % din totalul vânzărilor la export ale acestuia. Prin urmare, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi ar fi stimulați să transfere cantități importante de exporturi din alte țări terțe către piața mai atractivă a Uniunii.
3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC
(101)
Așa cum este descris în considerentele 34-42, datele colectate în cursul anchetei arată că există o capacitate importantă neutilizată disponibilă în RPC. Există indicații clare care duc la concluzia că o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru a spori exporturile către Uniune în absența măsurilor antidumping. Acest fapt este confirmat, în special, deoarece nu există indicații că piețele țărilor terțe sau piața internă ar putea absorbi o producție suplimentară în RPC.
4. Concluzie
(102)
Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(103)
Așa cum se arată mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor chinezești de dumping datorită măsurilor antidumping în vigoare. Cu toate acestea, în cursul PAR, s-a aflat într-o situație economică dificilă, în special din cauza crizei economice. În acest context, expunerea industriei din Uniune la volume crescute de importuri la prețuri mici care fac obiectul unui dumping din țara în cauză ar putea avea ca rezultat o continuă deteriorare a vânzărilor, a cotei de piață, a prețurilor de vânzare, precum și o deteriorare a situației financiare a acesteia.
(104)
În plus, după cum se afirmă în considerentul 56 de mai sus, s-a constatat că faptul că prețul de vânzare al producătorilor chinezi a subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu aproximativ 11 % pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte produsul în cauză către piața Uniunii la prețuri considerabil mai mici decât cele ale industriei din Uniune.
(105)
Având în vedere constatările făcute în timpul anchetei, și anume capacitatea neutilizată din RPC, distorsiunile de pe piața materiilor prime, potențialul producătorilor-exportatori din țara în cauză de a crește și/sau redirecționa volumele lor exportate către piața Uniunii, comportamentul în materie de prețuri al Chinei în alte țări terțe și atractivitatea pieței mai profitabile a Uniunii, orice abrogare a măsurilor ar duce la o probabilitate de reapariție a prejudiciului. Prejudiciul ar fi chiar mai serios, luând în considerare actuala criză economică.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(106)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(107)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(108)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a reapariției prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(109)
Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune stabilite în considerentele 89-97 de mai sus și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat în considerentele 102-105, se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping.
(110)
Se consideră că menținerea măsurilor ar aduce beneficii industriei din Uniune care ar trebui, atunci, să fie în măsură a-și spori volumul vânzărilor și, poate, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de profit necesar care să-i permită să continue să investească în tehnologie nouă pentru instalațiile sale de producție. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune, ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(111)
Un utilizator s-a făcut cunoscut și a răspuns la chestionar. Utilizatorul cooperant a susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața Uniunii, ci, din contră, ar permite industriei în aval să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței.
(112)
Se reamintește faptul că ancheta anterioară a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori (14). Cu toate că măsurile există, importatorii/utilizatorii din Uniune au avut posibilitatea de a continua să se aprovizioneze, printre altele, din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie
(113)
Se poate estima că efectele continuării măsurilor sprijină industria din Uniune, cu efecte pozitive consecutive asupra condițiilor de concurență pe piața Uniunii și cu diminuarea pericolului de închidere a societăților și de reducere a locurilor de muncă.
(114)
Mai mult, se estimează că utilizatorii/importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața Uniunii.
(115)
Luând în considerare analiza de mai sus, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING
(116)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(117)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și de carbură de tungsten topită originare din RPC ar trebui menținute. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau în taxe ad valorem,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituite o taxă antidumping definitivă la importurile de carbură de tungsten, carbură de tungsten amestecată simplu cu pudră metalică și carbură de tungsten topită care intră în prezent sub incidența codurilor NC 2849 90 30 și ex 3824 30 00 (15) (cod TARIC 3824300010), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Rata taxei care se aplică la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a produselor descrise la alineatul (1), se ridică la 33 %.
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 21 martie 2011.