VERORDNUNG (EU) Nr. 1036/2010 DER KOMMISSION
vom 15. November 2010
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf Einfuhren von Zeolith-A-Pulver mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 17. Februar 2010 kündigte die Europäische Kommission („Kommission“) im Wege einer Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (2) die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina („BiH“) in die Union an („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Der Antrag auf Einleitung des Verfahrens wurde am 4. Januar 2010 von Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. und Zeolite Mira Srl Unipersonale („Antragsteller“) eingebracht, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion von Zeolith-A-Pulver in der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der betreffenden Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung einer Untersuchung angesehen wurden.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere bekannte Unionshersteller, die Gruppe ausführender Hersteller in BiH, Einführer, Verwender und andere bekanntermaßen betroffene Parteien sowie Vertreter von BiH offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Stellungnahmen gingen von den Antragstellern, Unionsherstellern, der Gruppe ausführender Hersteller in BiH, Einführern und Verwendern ein. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der offensichtlich großen Anzahl der betroffenen Unionshersteller und Einführer war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle Unionshersteller und Einführer aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2009 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware gemäß der Definition in Abschnitt 2.1 zu übermitteln.
(6)
Wie unter der Randnummer (16) erläutert, übermittelten acht Unionshersteller die angeforderten Angaben und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Auf der Grundlage der von den kooperierenden Unionsherstellern vorgelegten Informationen bildete die Kommission eine Stichprobe aus vier Unionsherstellern, die die größte Produktions-/Verkaufsmenge aufwiesen.
(7)
Wie unter der Randnummer (20) erläutert, übermittelten nur drei unabhängige Einführer die angeforderten Informationen und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Einer von ihnen war jedoch kein Einführer/Bezieher der betroffenen Ware. Angesichts der begrenzten Zahl der Einführer wurde daher die Bildung einer Stichprobe nicht mehr für notwendig erachtet.
(8)
Die Kommission versandte Fragebogen an alle bekanntermaßen betroffenen Parteien und an alle anderen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung angegebenen Frist meldeten, insbesondere an die Gruppe ausführender Hersteller in BiH, die vier in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller und die drei unabhängigen Einführer/Verwender.
(9)
Antworten gingen von der Gruppe ausführender Hersteller in BiH einschließlich ihrer verbundenen Unternehmen, von den vier in die Stichprobe aufgenommenen Unionsherstellern und von drei unabhängigen Einführern/Verwendern in der Union ein.
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, daraus resultierender Schädigung und dem Unionsinteresse benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Hersteller in der Union
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien,
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungarn,
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Niederlande,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien.
Einführer/Verwender in der Union
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Vereinigtes Königreich und Mira, Italien,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Deutschland,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Deutschland.
Ausführende Hersteller in BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik,
-
Alumina d.o.o., Zvornik (verbunden mit dem vorstehend genannten ausführenden Hersteller).
Einführer/Verwender in der Union
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen.
1.3. Untersuchungszeitraum
(11)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom Januar 2005 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(12)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Zeolith-A-Pulver, auch Zeolith-NaA-Pulver oder Zeolith-A4-Pulver genannt („betroffene Ware“), das gegenwärtig unter den KN-Code ex 2842 10 00 eingereiht wird.
(13)
Die betroffene Ware ist zur Endverwendung als wasserenthärtender Stoff bestimmt und kommt in der Herstellung von Trockenwaschmitteln und Wasserenthärtern zum Einsatz.
2.2. Gleichartige Ware
(14)
Bei der betroffenen, der auf dem Inlandsmarkt in BiH verkauften sowie der in der Union von den Unionsherstellern hergestellten und verkauften Ware wurden dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften sowie dieselben Endverwendungen festgestellt, weshalb sie als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden.
(15)
Die bosnische Gruppe ausführender Hersteller machte geltend, die vom Unternehmen Fabrika Glinice Birac AD und seinem verbundenen Unternehmen Alumina d.o.o. („Birac-Gruppe“) ausgeführte betroffene Ware unterscheide sich im Hinblick auf Herstellungskosten, Herstellungsverfahren und Qualität von der von einigen Unionsherstellern hergestellten gleichartigen Ware. Zudem sei Aluminiumoxidflüssigkeit aus der Aluminiumoxidherstellung anstatt Aluminiumtrihydrat Grundlage des Herstellungsverfahrens der Birac-Gruppe, während die Herstellung in der Union typischerweise auf Grundlage von Hydratkristallen erfolge, welche zur Herstellung des Zeolithschlamms durch Erhitzen und Zugabe von Natronlauge wieder in den flüssigen Zustand versetzt würden. Hierzu wird angemerkt, dass durch die von der Birac-Gruppe übermittelten Informationen die festgestellten Tatsachen, nämlich dass die betroffene Ware unabhängig von angeblichen Unterschieden bei Herstellungsverfahren, Kosten oder Qualität dieselben materiellen und technischen Eigenschaften wie die gleichartige Ware aufweist und demselben Zweck dient, nicht in Frage gestellt werden.
3. STICHPROBENVERFAHREN
3.1. Auswahl einer Stichprobe unter den Unionsherstellern
(16)
Acht Unionshersteller, auf die rund 50 % des Verkaufsvolumens aller Unionshersteller auf dem Markt entfallen, antworteten auf die Anforderung von Stichprobendaten in der Einleitungsbekanntmachung. Zunächst wurden die fünf größten Unionshersteller für die Stichprobe ausgewählt. Ein Unternehmen entschloss sich jedoch zur Einstellung der Zusammenarbeit. Die Stichprobe besteht in dieser Untersuchung daher aus den verbleibenden vier Unionsherstellern.
(17)
Auf diese vier Hersteller entfielen im UZ etwa 37 % des gesamten Verkaufsvolumens der Unionshersteller auf dem Unionsmarkt und mehr als 75 % des Verkaufsvolumens der acht Hersteller, die Daten für das Stichprobenverfahren zur Verfügung stellten. Die vier für die Stichprobe ausgewählten Hersteller wurden als repräsentativ für die Gesamtheit der Hersteller in der Union angesehen.
(18)
Die bosnische Gruppe ausführender Hersteller argumentierte, dass drei Unionshersteller (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. und Industrias Quimicas del Ebro SA) als bei der Untersuchung nicht mitarbeitend anzusehen seien. Ihr zufolge hatten diese Unternehmen einige Tage nach Ablauf der festgelegten Frist nicht vertrauliche Antworten auf Schreiben zur Anforderung der noch fehlenden Informationen vorgelegt. Hierzu wird angemerkt, dass die von den genannten Parteien bereitgestellten Informationen rechtzeitig vorgelegt wurden und das Untersuchungsverfahren oder die Verteidigungsrechte der Parteien in keiner Weise behindert wurden.
(19)
Es wurde auch argumentiert, ein Unionshersteller (MAL Magyar Aluminium) habe in seiner Antwort auf die Stichprobenfragen nicht darauf hingewiesen, dass er mit einem anderen Unionshersteller (Silkem d.o.o.) verbunden ist. Letzteres Unternehmen wurde nicht in die Stichprobe aufgenommen und wurde in der Fragebogenantwort von MAL Magyar Aluminium nicht erwähnt. Es wurde daher argumentiert, dass diese beiden Unionshersteller in der gegenwärtigen Untersuchung als nicht kooperierend betrachtet werden sollten. Hierzu wird angemerkt, dass die Verbindung zwischen diesen beiden Parteien den Kommissionsdienststellen im Antragsstadium bekannt war und in der Antwort auf die Stichprobenfragen von einer der beiden Parteien angegeben wurde. Überdies wurde die Verbindung in der Fragebogenantwort von MAL Magyar Aluminium offengelegt. Schließlich sollte klargestellt werden, dass Silkem d.o.o. und MAL Magyar Aluminium bei der Untersuchung voll kooperierten. Was Silmen d.o.o. betrifft, so übermittelte das Unternehmen im Stadium der Stichprobenbildung Daten, wurde aber nicht in die Stichprobe aufgenommen und daher nicht zur Vervollständigung einer Fragebogenantwort aufgefordert. Was MAL Magyar Aluminium betrifft, so war die Vorlage einer Silkem d.o.o. einschließenden ergänzten Antwort nicht notwendig, da Silkem d.o.o. eine getrennte juristische Person ist.
3.2. Aufnahme von unabhängigen Einführern in die Stichprobe
(20)
Nur drei unabhängige Einführer antworteten auf die Informationsanforderung zur Stichprobenbildung in der Einleitungsbekanntmachung. Anschließend wurde entdeckt, dass eines dieser Unternehmen die betroffene Ware nicht einführte oder bezog. Später wurde entschieden, dass bei unabhängigen Einführern die Bildung einer Stichprobe nicht erforderlich war.
4. DUMPING
4.1. Normalwert
(21)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware durch jeden der beiden ausführenden Hersteller der Birac-Gruppe an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h., ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % der zur Ausfuhr in die Union verkauften Gesamtmenge ausmachte. Es wurde festgestellt, dass die Verkäufe auf dem Inlandsmarkt nicht repräsentativ waren.
(22)
Die Kommission prüfte anschließend, ob die Inlandsverkäufe jedes ausführenden Herstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierzu wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe auf dem Inlandsmarkt an unabhängige Abnehmer ermittelt.
(23)
Die Inlandsverkäufe wurden als gewinnbringend angesehen, wenn der Preis je Einheit den Produktionskosten entsprach oder darüber lag. Es wurden daher die Produktionskosten auf dem Inlandsmarkt während des UZ ermittelt.
(24)
Die genannte Analyse ergab, dass alle Inlandsverkäufe der beiden ausführenden Hersteller gewinnbringend waren, da der Nettoverkaufspreis je Einheit über den ermittelten Produktionskosten je Einheit lag.
(25)
Da die Inlandsverkäufe nicht in repräsentativen Mengen erfolgten, musste der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt werden.
(26)
Zur Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die entstandenen Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und der gewogene Durchschnitt des im Untersuchungszeitraum von jedem der kooperierenden Hersteller mit Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Geschäftsverkehr erzielten Gewinns zu seinen durchschnittlichen Produktionskosten im Untersuchungszeitraum addiert. Wenn nötig wurden die Produktions- und die VVG-Kosten berichtigt, bevor sie in der Prüfung der Frage, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, und bei der Berechnung des Normalwertes verwendet wurden.
4.2. Ausfuhrpreis
(27)
Da alle Ausfuhren in die Union über einen verbundenen Einführer erfolgten, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf Grundlage des Weiterverkaufspreises an unabhängige Käufer errechnet. Beim Weiterverkaufspreis an den ersten unabhängigen Käufer in der Union wurden Berichtigungen zur Berücksichtigung aller Kosten einschließlich Zölle und Abgaben zwischen der Einfuhr und dem Wiederverkauf sowie einer angemessenen Spanne für VVG-Kosten und Gewinn vorgenommen. Die herangezogenen VVG-Kosten waren die des verbundenen Einführers. Da keine unabhängigen Einführer bei der Untersuchung mitarbeiteten, wurde auf der Grundlage der Angaben von Verwendern, die die betroffene Ware im UZ ebenfalls einführten, eine angemessene Gewinnspanne von 5 % zugrunde gelegt.
(28)
Die Birac-Gruppe machte geltend, die Funktionen ihres verbundenen Einführers ähnelten eher denen einer Ausfuhrabteilung als eines Einführers, der Ausfuhrpreis sollte daher nicht nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung sondern nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt werden. Hierzu wird angemerkt, dass nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung der Ausfuhrpreis auf Grundlage des Weiterverkaufspreises an unabhängige Abnehmer ermittelt wird, wenn die betroffene Ware von Unternehmen, die im Ausfuhrland mit dem Ausführer verbunden sind, an unabhängige Abnehmer weiterverkauft wird. Die Untersuchung ergab, dass das verbundene Unternehmen in der Union angesiedelt ist. Es erledigt unter anderem die Kundenaufträge und die Rechnungsstellung für die von der Birac-Gruppe hergestellte betroffene Ware. Weiterhin wurde festgestellt, dass die Birac-Gruppe die betroffene Ware an das verbundene Unternehmen in der EU zum Weiterverkauf an dortige unabhängige Abnehmer vertreibt. Das Vorbringen ist daher zurückzuweisen. Es sei darauf hingewiesen, dass der Ausfuhrpreis auch dann unter Vornahme der notwendigen Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 9 auf Grundlage des Weiterverkaufspreises an den ersten unabhängigen Abnehmer rekonstruiert werden kann, wenn bestimmte Tätigkeiten vor der Einfuhr durch das verbundene Unternehmen ausgeführt werden.
4.3. Vergleich
(29)
Der Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. In allen Fällen, in denen dies als angemessen und korrekt betrachtet wurde und stichhaltig belegt war, wurden geeignete Berichtigungen für Transport-, Fracht- und Versicherungskosten sowie für Bankgebühren, Verpackungs- und Kreditkosten vorgenommen.
4.4. Dumpingspanne
(30)
Die Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung für beide ausführenden Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis bestimmt.
(31)
Die individuellen Dumpingspannen der beiden ausführenden Hersteller wurden aufgrund der in die Union ausgeführten Mengen gewichtet, hieraus ergab sich für die Birac-Gruppe eine Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt von 28,1 %.
(32)
Laut den verfügbaren Informationen aus dem Antrag und den Angaben der kooperierenden Gruppe ausführender Hersteller aus BiH sind in BiH keine anderen Hersteller der betroffenen Ware bekannt. Die für BiH zu ermittelnde landesweite Dumpingspanne sollte daher der Dumpingspanne entsprechen, die für die einzige kooperierende Gruppe ausführender Hersteller in BiH ermittelt wurde.
5. SCHÄDIGUNG
5.1. Einführende Bemerkungen
(33)
Es wird daran erinnert, dass es in diesem Fall nur einen bosnischen ausführenden Hersteller (die Birac-Gruppe) gibt. Zum Schutz von Geschäftsinformationen können daher keine genauen Zahlen zu Einfuhrmengen, Einfuhrpreisen, Marktanteilen und Unionsproduktion sowie zu den Verkaufsmengen angegeben werden. Es werden daher Indikatoren in Form von Indizes oder Spannen verwendet.
(34)
Entsprechend dem Abschnitt 3.1 werden die vier in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen und nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
5.2. Unionsverbrauch
(35)
In der vorläufigen Untersuchung gründete sich die Berechnung des Unionsverbrauchs auf die Angaben im Antrag und auf überprüfte Zahlen der von der Untersuchung betroffenen Hersteller und Einführer/Verwender. Diese Daten wurden allen interessierten Parteien zur Stellungnahme übermittelt. Es gingen keine Stellungnahmen ein, in denen die Daten zum Unionsverbrauch angefochten wurden.
(36)
Der Unionsverbrauch wurde somit auf Grundlage der Menge der gleichartigen Ware, die in der Union vom Wirtschaftszweig der Union und den anderen bekannten Unionsherstellern abgesetzt wurde, sowie der Menge der aus Drittländern eingeführten betroffenen Ware ermittelt.
(37)
Auf dieser Grundlage ergab sich folgende Entwicklung des Unionsverbrauchs:
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Tonnen
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Quelle: Antrag und Fragebogenantworten
(38)
Der Verbrauch der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware in der Union sank im Bezugszeitraum um 7 %. Dies ist Ausdruck des Rückgangs der Menge der betroffenen Ware, die von den Verwendern in Schlüsselwaren wie Waschmitteln verarbeitet wird. Zudem schlägt sich darin die steigende Zahl der zeolithfreien Erzeugnisse der Verwender nieder.
5.3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
5.3.1. Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land
(39)
Die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware nahm im Bezugszeitraum um 359 % zu.
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Einfuhrmenge
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Quelle: Geprüfte Fragebogenantwort
(40)
Der durchschnittliche Einfuhrpreis blieb von 2005 bis 2008 stabil und stieg im UZ um etwa 10 %. Dies ging hauptsächlich auf die verbesserte Lage auf dem EU-Markt zurück, die höhere Preise für alle Hersteller der betroffenen Ware ermöglichte.
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Durchschnittlicher Einfuhrpreis (cif)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Quelle: Geprüfte Fragebogenantwort
(41)
Der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land vervierfachte sich im Bezugszeitraum nahezu und lag im UZ zwischen 10 % und 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Marktanteil BiH
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Quelle: Geprüfte Fragebogenantwort
5.3.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die Preise
(42)
Zur Analyse der Preisunterbietung wurden die durchschnittlichen Einfuhrpreise des bosnischen ausführenden Herstellers mit den Durchschnittspreisen des Wirtschaftszweigs der Union im UZ verglichen. Die Preise des Wirtschaftszweigs der Union wurden auf die Stufe ab Werk gebracht und mit den cif-Einfuhrpreisen verglichen. Da für den bosnischen ausführenden Hersteller im UZ ein Vorzugszollsatz von 0 % galt, wurden Zölle nicht berücksichtigt.
(43)
Dabei wurde eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne festgestellt, die zwischen 20 % und 25 % der Preise des Wirtschaftszweigs der Union betrug.
5.4. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.4.1. Vorbemerkungen
(44)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussten.
(45)
Die Indikatoren zu makroökonomischen Faktoren wie Produktion, Kapazitäten, Verkaufsvolumen und Marktanteil beruhen auf Daten, die von den Kommissionsdienststellen erstellt und, wie unter der Randnummer (35) erwähnt, zur Stellungnahme an die interessierten Parteien übermittelt wurden. Die Daten für diese Indikatoren spiegeln alle Unionshersteller wider. Werden Daten zur Gesamtheit der Unionshersteller verwendet, sind in den untenstehenden Tabellen als Quelle Makrodaten ausgewiesen. Weitere Indikatoren beruhen auf geprüften Daten der in die Stichprobe aufgenommenen Hersteller. Diese Indikatoren werden als Mikrodaten bezeichnet. Im Hinblick auf die Makrodaten argumentierte der bosnische ausführende Hersteller, es sei aufgrund der Kontroverse um den geeigneten KN-Code zur Einordnung der Ware unwahrscheinlich, dass die Daten verlässlich seien. Hierzu wird angemerkt, dass die Schadensindikatoren von der angeblichen Kontroverse um die KN-Codes in keiner Weise betroffen sind. Es wird daran erinnert, dass die veröffentlichte Einleitungsbekanntmachung die Definition der betroffenen Ware enthielt. Diese Definition ist klar und lässt keinerlei Fehldeutungen zu. Die Informationen wurden von den interessierten Parteien auf Grundlage der Warendefinition, unabhängig von den KN-Codes, angefordert, denn in der Einleitungsbekanntmachung findet sich der Hinweis, dass der KN-Code nur informationshalber angegeben wird. Zudem wird daran erinnert, dass der bosnische ausführende Hersteller die Angaben zum Unionsverbrauch nicht beanstandet hat. Die meisten Angaben zu Einfuhren wurden direkt aus den Daten des bosnischen ausführenden Herstellers abgeleitet; die übrigen bezogen sich auf eine geringe Einfuhrmenge aus anderen Ländern. Aus den vorstehend genannten Gründen und aufgrund der Tatsache, dass das Vorbringen zu unzuverlässigen Daten durch keine konkreten Belege gestützt wurde, musste dieses Argument zurückgewiesen werden.
5.4.2. Schadensindikatoren
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapazität
100
99
104
100
100
Kapazitätsauslastung
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Quelle: Makrodaten
(46)
Im Bezugszeitraum sank das Produktionsvolumen des Wirtschaftszweigs der Union um 14 %. Im Zeitraum 2008-2009 stellte ein Unionshersteller (Sasol Italy SpA) seine gesamte Produktion ein. Zusätzlich stellte die Henkel AG ihre Produktion von Zeolithschlamm ein (es handelt sich zwar nicht um die betroffene Ware, aber um eine flüssige Variante davon, die ersatzweise verwendet wird). In einem gewissen Maß kamen diese Entwicklungen der Lage der verbleibenden Hersteller zugute.
(47)
Trotz der erwähnten Entwicklungen blieb die Kapazität bei Anwendung der vom Wirtschaftszweig normalerweise verwendeten Berechnungsmethode im Laufe des Bezugszeitraums relativ stabil. Die Überprüfung der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller zeigte jedoch, dass die Kapazitätsberechnung für diesen Wirtschaftszweig in Abhängigkeit von der relativen Konjunktur des Marktes für die betroffene Ware und der Märkte für andere Waren, die mit denselben Produktionsanlagen hergestellt werden können, Schwankungen unterliegen kann.
(48)
Die vorstehenden Zahlen zur Kapazitätsauslastung weisen einen Rückgang um 14 % aus. Die Kapazitätsauslastung lag zudem stets unter 80 %, was eine gewisse Überkapazität beweist. Dieses Thema wird im Zusammenhang mit den Schadensursachen weiter behandelt.
Lagerbestände
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Lagerbestand zum Jahresende
Weniger als 2 %
Weniger als 2 %
Weniger als 2 %
Weniger als 2 %
Weniger als 2 %
Index: 2005 = 100
Quelle: Makrodaten
(49)
Der Lagerbestand des Wirtschaftszweigs der Union verharrte im ganzen Bezugszeitraum stabil auf niedrigem Niveau. Die Produktion der gleichartigen Ware wurde entsprechend der Auftragslage geplant, und die Lagerbestände wurden immer so niedrig wie möglich gehalten. Dies war daher bei dieser Untersuchung kein wichtiger Faktor.
Verkäufe und Marktanteil
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union
100
108
116
93
82
Marktanteil
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Marktanteilindex
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Quelle: Makrodaten
(50)
Das Ausfuhrvolumen des Wirtschaftszweigs der Union nahm im Bezugszeitraum um 18 % ab.
(51)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union sank im Bezugszeitraum um 11 %.
Verkaufspreise
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Durchschnittsverkaufspreise in EUR/Tonne
292
306
315
332
354
Quelle: Mikrodaten
(52)
Die Durchschnittspreise der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer in der EU stiegen im Bezugszeitraum um 21 %. Dies war im Großen und Ganzen Ausdruck höherer Rohstoff- und Energiepreise und wird daher für sich genommen nicht als aussagekräftiger Indikator angesehen.
Rentabilität
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Gewinn vor Steuern
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Quelle: Mikrodaten
(53)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union war im gesamten Bezugszeitraum gering. Dies lag daran, dass er aus den im Abschnitt „Schadensursachen“ erörterten Gründen und insbesondere aufgrund gedumpter Einfuhren in steigenden Mengen nicht in der Lage war, seine Preise zu erhöhen. Ein weiterer Grund war die unter der Randnummer (47) erläuterte geringe Kapazitätsauslastung.
(54)
Zwischen 2005 und 2008 nahm die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union erheblich ab; im Jahr 2008 begann er, Verluste zu machen. Die Rentabilität erholte sich im UZ und erreichte ihren höchsten Stand des ganzen Bezugszeitraums, blieb aber weiterhin unter der Gewinnspanne von 5,9 %, die der Wirtschaftszweig ohne gedumpte Einfuhren hätte erzielen können (siehe Randnummer (67)).
(55)
Der ausführende Hersteller machte geltend, die Unionshersteller hätten 2009 eine gesunde Rentabilität aufgewiesen. Diese Behauptung wurde durch keinerlei positive Belege gestützt, stattdessen wurde auf nicht näher bezeichnete „öffentlich zugängliche Informationen“ verwiesen. Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller machten geltend, die 2009 erreichte Gewinnspanne sei einmalig gewesen und angesichts des mit großen Mengen und gedumpten Niedrigpreisen auf den Markt drängenden bosnischen ausführenden Herstellers nicht dauerhaft erzielbar. Sie machten weiter geltend, dass die Rentabilität im Jahr 2010 wieder auf das Niveau von 2008 zurückfallen dürfte.
(56)
Die genannten Vorbringen wurden von den Kommissionsdienststellen geprüft. Die Prüfung betraf insbesondere die Entwicklung der Rohstoff- und Vertriebskosten, wie sie sich in den einschlägigen Verträgen niederschlugen. Sie ergab, dass dem Wirtschaftszweig der Union 2009 einige zeitlich begrenzt wirksame Faktoren zugute kamen, die seine Rentabilität trotz erheblicher Mengen gedumpter Einfuhren steigerten.
i)
Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller profitierten in gewissem Maße von einem erhöhten Produktions- und Verkaufsvolumen infolge der Einstellung der Produktion bei zwei Unionsherstellern (siehe Randnummer (46)).
ii)
Obwohl die Rohstoffpreise ab 2008 allgemein stiegen, profitierten einige in die Stichprobe einbezogene Hersteller von Jahresverträgen über Rohstofflieferungen, die die Auswirkungen des Anstiegs begrenzten.
iii)
Ein in die Stichprobe einbezogener Hersteller profitierte 2009 von erheblich niedrigeren Finanzierungskosten aufgrund einer Umstrukturierung innerhalb seiner Gruppe.
(57)
Angesichts dessen deutete die Entwicklung der Gewinnspanne immer noch auf eine Schädigung hin, da der Gewinn ohne die gedumpten Einfuhren beträchtlich höher ausgefallen wäre.
Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Investitionen (in EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Nettokapital-rendite
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Cashflow (in EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Quelle: Mikrodaten
(58)
Der bosnische ausführende Hersteller machte geltend, die Investitionen seien im Bezugszeitraum niedrig gewesen, während der Wirtschaftszweig der Union erklärte, die Kapitalrendite sei zu gering gewesen, um bedeutende Investitionen in die betroffene Ware zu rechtfertigen.
(59)
Die in Nettogewinnen des Wirtschaftszweigs der Union und dem Nettobuchwert seiner Investitionen ausgedrückte Kapitalrendite folgt der erwähnten Entwicklung der Rentabilität. Zu beachten ist, dass auf das darin einfließende Nettokapital schon erhebliche Abschreibungen getätigt wurden.
(60)
Der Cashflow des Wirtschaftszweigs der Union folgt ebenfalls der vorstehend aufgezeigten Tendenz bei der Rentabilität. Die Cashflowsituation war im Jahr 2008 ernst, da nicht nur die Verkaufsmenge abnahm, sondern die Hersteller aufgrund vertraglicher Verpflichtungen auch weiterhin Rohstoffe abnehmen mussten.
(61)
Die Fähigkeit zur Kapitalbeschaffung wurde vom Wirtschaftszweig der Union nicht thematisiert.
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Beschäftigung (Vollzeit-äquivalente)
241
241
253
244
221
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivität je Beschäftigten
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Quelle: Mikrodaten außer bei der Beschäftigung (Makrodaten)
(62)
Die Zahl der Beschäftigten aller Unionshersteller, die an der Herstellung der gleichartigen Ware beteiligt waren, ging während des Bezugszeitraums entsprechend der Abnahme der Produktion und des Verkaufsvolumens zurück. Die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten stiegen infolge der wachsenden Inflation.
(63)
Die Produktivität, ausgedrückt als Produktion pro Beschäftigten, nahm im Laufe des Bezugszeitraums um 14 % ab, da das Verkaufsvolumen stärker sank als die Beschäftigung. Diese negative Entwicklung dürfte in Zukunft zu weiteren Arbeitsplatzverlusten führen.
5.4.3. Höhe des Dumpings
(64)
Angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den EU-Markt nicht als unerheblich betrachtet werden.
5.5. Schlussfolgerungen zur Schädigung
(65)
Die Unionshersteller erlitten im Bezugszeitraum eine erhebliche Schädigung hinsichtlich ihrer Volumina, die aus der vorstehenden Analyse ihrer Produktion, ihrer Kapazitätsauslastung, ihrer Verkaufsmengen, ihres Marktanteils sowie der Beschäftigung und der Produktivitätsentwicklung klar hervorgeht.
(66)
Auch bei den Preisen und der Rentabilität ergab sich eine Schädigung. Allerdings wird diese Analyse durch den Anstieg der Rohstoff- und Energiepreise verkompliziert, welche die Preise der betroffenen Ware beeinflusst haben. Sowohl die Rentabilität als auch der Cashflow und die Kapitalrendite entwickelten sich im Zeitraum 2005-2008 negativ. 2008 war für den Wirtschaftszweig ein besonders schwieriges Jahr, weil die Unternehmen durch Rohstofflieferverträge gebunden waren, aber Einbußen von mehr als 20 % bei ihrer Verkaufsmenge erlitten.
(67)
Im Jahr 2009 verbesserte sich die Marktlage, und Preissteigerungen ermöglichten eine Erhöhung der Rentabilität, aber wie unter der Randnummer (56) erläutert, war klar, dass dies eine zeitlich begrenzte Erholung war und dass die Marktlage von 2009 sich kaum wiederholen dürfte. Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass selbst im Jahr 2009 die Rentabilität nicht die 5,9 % erreichte, die in diesem Wirtschaftszweig als normale Gewinnspanne angesehen werden.
(68)
Die Bewertung der Schädigung erfolgte für den gesamten Wirtschaftszweig der Union (makroökonomische Indikatoren), obwohl einige Indikatoren nur bei den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern bewertet wurden (mikroökonomische Indikatoren). Zwischen den mikro- und den makroökonomischen Indikatoren wurden keine bedeutenden Unterschiede festgestellt.
(69)
In Anbetracht des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass ein großer Teil des Wirtschaftszweigs der Union eine Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
6. SCHADENSURSACHE
6.1. Einleitung
(70)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
6.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(71)
Im Bezugszeitraum stiegen die Einfuhren aus dem betroffenen Land um nahezu 400 % und erlangten einen erheblichen Marktanteil, d. h. er stieg von weniger als 5 % auf Werte zwischen 10 % und 15 %. Parallel dazu kam es zu einer direkten und vergleichbaren Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union, des einzigen anderen nennenswerten Akteurs auf dem EU-Markt, da die Einfuhren aus anderen Quellen unerheblich sind.
(72)
Die Marktanteilgewinne der gedumpten Einfuhren geschahen vor dem Hintergrund einer Abnahme des EU-Verbrauchs um 7 % im Bezugszeitraum.
(73)
Die steigenden Mengen gedumpter Einfuhren unterboten die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ um 20 % bis 25 %. Daraus kann geschlossen werden, dass die wachsenden Einfuhren in einen rückläufigen Markt für den Preisverfall in den Jahren 2008 und 2009 verantwortlich waren. Die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die Preise wurden dadurch verstärkt, dass die meisten Verkäufe im Rahmen von Jahresverträgen erfolgten. Auf diese Weise konnten mithilfe der gedumpten bosnischen Einfuhren Preiserhöhungen trotz gestiegener Rohstoffpreise für große Verkaufsmengen verhindert werden. Im Jahr 2009 milderten sich diese Auswirkungen ab, doch nicht so stark, dass der gesamte Wirtschaftszweig die normale Gewinnspanne von 5,9 % erzielen konnte.
(74)
Angesichts des klar festgestellten zeitlichen Zusammenfallens zwischen dem Auftauchen gedumpter Einfuhren zu Preisen, die die des Wirtschaftszweigs der Union unterboten, einerseits und den Einbußen des Wirtschaftszweigs der Union bei Verkaufs- und Produktionsmengen sowie der Abnahme seines Marktanteils und dem Preisrückgang andererseits wird die vorläufige Schlussfolgerung gezogen, dass die gedumpten Einfuhren bei der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union eine bedeutende Rolle spielten.
6.3. Auswirkungen anderer Faktoren
6.3.1. Ausfuhrleistung der Unionshersteller
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
Ausfuhrverkäufe aus der Unionschafts-produktion
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Quelle: Makrodaten
(75)
Die Ausfuhrmenge aller Unionshersteller nahm während des Bezugszeitraums zu, machte im Durchschnitt aber nur etwa 10 % ihrer Produktion aus. Die Ausfuhren der in die Stichprobe aufgenommenen Hersteller nahmen zu und glichen die Einbußen bei den Verkaufsmengen in der EU zum Teil aus.
(76)
Die Ausfuhrleistung der Unionshersteller trug somit dazu bei, dass sie ihre Geschäftstätigkeit fortsetzen konnten und hatte keinen Anteil an der erlittenen bedeutenden Schädigung.
6.3.2. Einfuhren aus Drittländern
(77)
Die Einfuhren aus Drittländern waren im Bezugszeitraum zu vernachlässigen und können nicht zu der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben. Der bosnische ausführende Hersteller argumentierte, dass Marktanteile der Unionshersteller an Einfuhren aus China und Korea verloren gegangen seien, doch wird dieses Vorbringen durch die Fakten nicht gestützt, da die Einfuhren aus diesen Ländern marginal waren.
6.3.3. Auswirkungen eines Rückgangs beim Verbrauch
2005
2006
2007
2008
2009 (UZ)
EU-Verbrauch in Tonnen
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Quelle: Makrodaten
(78)
Im Bezugszeitraum sank der Verbrauch um etwa 24 000 Tonnen (7 %); hierin schlug sich die Tatsache nieder, dass die Waschmittelindustrie in steigendem Maße auf Alternativprodukte zum Ersatz der betroffenen Ware zurückgriff. Der ausführende Hersteller machte geltend, dies habe zu „Lagerüberbeständen, Auftragsstornierungen und geringeren Gewinnen“ geführt.
(79)
Hierzu sei angemerkt, dass zwei Hersteller auf dem EU-Markt gegen Ende des Bezugszeitraums ihre Produktion einstellten, so dass es zu einer Anpassung der Kapazität an den gesunkenen Verbrauch kam. Überdies blieben die Lagerbestände wie unter der Randnummer (49) ausgeführt niedrig und stabil; die Produktion hatte sich somit auf den geringeren Verbrauch eingestellt.
(80)
Es kann daher zwar nicht ausgeschlossen werden, dass der Verbrauchsrückgang zur Schädigung der Unionshersteller beigetragen hat, doch scheint sein Beitrag nicht bedeutend.
6.3.4. Auswirkungen der Investitionen
(81)
Vom ausführenden Hersteller wurde geltend gemacht, die Schädigung sei durch die Einhaltung der REACH-Anforderungen verursacht worden. Wie unter der Randnummer (58) erläutert, kann dies jedoch angesichts der Höhe der Investitionen in die betroffene Ware im Bezugszeitraum nicht nennenswert zur Schädigung beigetragen haben. Überdies wurden durch REACH nur mäßige Kosten verursacht.
6.3.5. Auswirkungen des Anstiegs der Rohstoff- und Energiekosten
(82)
Einige Parteien machten geltend, gestiegene Rohstoff- und Energiekosten hätten zu der Schädigung beigetragen. Der Anstieg dieser Kosten war in der Tat beträchtlich und fand hauptsächlich im Jahr 2008 statt. Dies hatte zweifellos einigen Einfluss auf die Rentabilität in diesem Jahr, da die Kostensteigerung in einer Zeit sinkender Verkaufsmengen erfolgte. Allerdings schlugen sich die gestiegenen Energiekosten wie unter der Randnummer (52) dargelegt bis zu einem gewissen Grad in höheren Verkaufspreisen nieder, obwohl der Preisdruck durch die gedumpten Einfuhren eine angemessene Preiserhöhung verhinderte.
(83)
Es wird daher die Ansicht vertreten, dass der Anstieg der Rohstoff- und Energiekosten nicht zur Schädigung beigetragen hat.
6.3.6. Auswirkungen der Probleme im Zusammenhang mit den Kapazitäten
(84)
Die Probleme der Überkapazitäten und der geringen Kapazitätsauslastung wurden unter der Randnummer (46) erörtert. Die Auswirkungen der Probleme im Zusammenhang mit den Kapazitäten müssen sowohl mit Blick auf die strukturellen Eigenschaften dieses Wirtschaftszweigs als auch mit Blick auf die gedumpten Einfuhren betrachtet werden. Die Auswirkungen auf die Rentabilität beruhen auf den erheblichen Fixkosten, die bei einer höheren Auslastung wieder erwirtschaftet würden.
(85)
Die Probleme der Überkapazitäten und der geringen Kapazitätsauslastung können zwar eine Teilerklärung für einige negative Entwicklungen der Schadensindikatoren bei den Unionsherstellern liefern, nicht aber für den starken Einbruch bei Produktion, Verkaufsvolumina und Marktanteilen im Jahr 2009. Der ursächliche Zusammenhang zwischen dem starken Anstieg der gedumpten Einfuhren und der Schädigung der Unionshersteller wird davon eindeutig nicht widerlegt.
6.3.7. Auswirkungen der globalen Kreditkrise/der allgemeinen Wirtschaftskrise
(86)
Einige interessierte Parteien machten geltend, die globale Kreditkrise und die allgemeine Wirtschaftskrise hätten zu der Schädigung beigetragen. Der Verbrauch der betroffenen Ware fiel in den Jahren 2008/2009, als diese Krisen auftraten, tatsächlich.
(87)
Diese Probleme können indessen nicht erklären, warum der Marktanteil der Unionshersteller im Jahr 2009 erheblich abnahm, während der Marktanteil der bosnischen Einfuhren, welche die EU-Preise um mehr als 20 % unterboten, anstieg. Der beträchtliche Zuwachs bei den Einfuhren aus BiH hatte daher weit stärkere Auswirkungen auf die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union und, angesichts der Unterbietung, auf seine Preise, obwohl der Verbrauchsrückgang in den Jahren 2008 und 2009 allein schon ausgereicht hätte, um den Wirtschaftszweig der Union in Mitleidenschaft zu ziehen. Die Krise widerlegt daher nicht den ursächlichen Zusammenhang zwischen dem starken Anstieg der gedumpten Einfuhren und der Schädigung der Unionshersteller.
6.3.8. Einfluss der konsolidierten Verwenderbranche
(88)
Obwohl die betroffene Ware im UZ von mehr als 10 Unternehmen hergestellt wurde, bestand die wichtigste Verwenderbranche (Hersteller von Waschmitteln und Wasserenthärtern) im Wesentlichen aus 4 großen Gruppen: Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble and Unilever. Auf die beiden wichtigsten kooperierenden Verwender entfielen dabei fast 40 % der Käufe der betroffenen Ware in der EU. Diese 4 Gruppen sind durch zentralisierte Beschaffung in der Lage, die Preise für die betroffene Ware niedrig zu halten.
(89)
Dies ist jedoch kein neues Phänomen, sondern besteht schon seit vielen Jahren. Somit können dadurch die erheblichen Rückgänge bei Produktion, Verkaufsmengen und Marktanteilen im Jahr 2009 ebenfalls nicht erklärt werden. Der ursächliche Zusammenhang zwischen dem starken Anstieg der gedumpten Einfuhren und der Schädigung der Unionshersteller wird somit eindeutig nicht widerlegt.
6.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(90)
Aus den oben dargelegten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren verursacht wurde.
(91)
Es wurde neben den gedumpten Einfuhren eine Reihe anderer Faktoren geprüft, doch konnte keiner von ihnen die erheblichen Einbußen bei Marktanteil, Produktion und Verkaufsmenge erklären, die in den Jahren 2008 und 2009 eintraten und mit der Mengenzunahme der gedumpten Einfuhren zusammenfielen.
(92)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus BiH eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
7. UNIONSINTERESSE
7.1. Allgemeine Bemerkungen
(93)
Die Kommission prüfte, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum Vorliegen von schädigendem Dumping zwingende Gründe für die Schlussfolgerung bestanden, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Unionsinteresse liegt. Deshalb wurde nach Artikel 21 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Einführung möglicher Maßnahmen oder der Verzicht auf Maßnahmen hätte.
7.2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(94)
Aus der Schadensanalyse ging eindeutig hervor, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren geschädigt wurde. Die verstärkte Präsenz gedumpter Einfuhren in den letzten Jahren bedeutete für den Wirtschaftszweig der Union einen Rückgang der Verkäufe und einen Verlust von Marktanteilen auf dem Unionsmarkt. Er konnte daher nicht wie bei anderen Waren ein gewinnbringendes Niveau erreichen.
(95)
Die Untersuchung zeigte, dass jeder Marktanteilgewinn der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land direkt auf Kosten des Wirtschaftszweigs der Union erzielt wurde. Trotz der Umstrukturierung bei den Unionsherstellern (zwei Unternehmen stellten die Produktion ein) verbesserte sich die Lage nicht. Hierzu wird angemerkt, dass Zeolith-A-Pulver für den Umsatz der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen, von dem es bis zu 30 % ausmacht, bedeutend ist. Ohne die Einführung von Maßnahmen würde sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union eindeutig weiter verschlechtern. Durch die Einführung von Maßnahmen wird der Einfuhrpreis wieder auf ein nicht schädigendes Niveau gebracht, sodass für den Wirtschaftszweig der Union wieder faire Wettbewerbsbedingungen herrschen werden.
(96)
Es wird daher der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen eindeutig im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
7.3. Interesse der Einführer
(97)
Die wahrscheinlichen Auswirkungen der Maßnahmen auf die Einführer wurden nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft. Hierzu wird angemerkt, dass die unabhängigen Einführer, die mit der Kommission Kontakt aufnahmen, auch Verwender waren. Die sie betreffende Analyse wird daher im Abschnitt über die Interessen der Verwender vorgestellt.
7.4. Interesse der Verwender und Verbraucher
(98)
Nach Bekanntmachung der Einleitung des Verfahrens gingen keine Stellungnahmen von Verbraucherorganisationen ein. Die Analyse wurde daher auf die Auswirkungen der Maßnahmen auf die Verwender beschränkt.
(99)
An 8 bekannte Verwender wurden Fragebogen versandt. Es gingen jedoch nur von zweien aussagekräftige Stellungnahmen ein. Die Analyse des Unionsinteresses stützt sich daher auf die Antworten von zwei recht großen Verwendern, auf die insgesamt fast 40 % des Unionsverbrauchs entfallen.
(100)
Die beiden kooperierenden Unionsverwender sind zwei Hauptakteure in der Waschmittel- und Wasserenthärterindustrie der Union. Beide sprachen sich gegen die Einführung von Maßnahmen aus.
(101)
Die Untersuchung ergab, dass die mitarbeitenden Unionsverwender weniger als ein Drittel ihres Verbrauchs von dem bosnischen ausführenden Hersteller beziehen. Der Rest wird bei den Unionsherstellern beschafft, welche für die mitarbeitenden Verwender die Hauptbezugsquelle bleiben. Angesichts der geringen Kapazitätsauslastung der Unionshersteller (siehe die Randnummern (47) und (48)) ist klar, dass die Einführung von Maßnahmen nicht zu Versorgungsengpässen und einem daraus resultierenden Preisanstieg führen dürfte.
(102)
Darüber hinaus hat die Verwenderindustrie der Union anscheinend schon begonnen, die Möglichkeit einer Einfuhr aus China zu erkunden. Dass eine solche Option besteht und als verlässlich angesehen wird, zeigt, dass die Einführung von Maßnahmen keineswegs zu einer Knappheit der betroffenen Ware führen wird.
(103)
Auch der Umsatzanteil der Endprodukte, die die betroffene Ware enthalten, wurde in die Betrachtung einbezogen. Hierzu wird angemerkt, dass auf die entsprechenden Waren in beiden Fällen weniger als 10% des Umsatzes entfielen.
(104)
Es wurde auch untersucht, wie groß der Anteil der betroffenen Ware war, die in den Endprodukten verarbeitet wurde. Die Untersuchung ergab, dass dieser Anteil im Allgemeinen extrem gering ist (im Durchschnitt weniger als 5 % der Gesamtkosten) und die betroffene Ware daher für die betreffenden Endprodukte keinen sehr wichtigen Kostenfaktor darstellt.
(105)
Die Kommission untersuchte ferner, ob die Einführung von Maßnahmen finanziell irgendwelche nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Lage dieser beiden Verwender hätte. Die Kommission erstellte zwei Szenarien, d. h. eines für den ungünstigsten Fall und ein realistischeres.
(106)
Das Szenario für den ungünstigsten Fall beruht auf der Annahme, dass sowohl die Einfuhrpreise als auch die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um die Höhe des Zolls ansteigen. Dies würde für die Verwender eine durchschnittliche Kostenerhöhung von weniger als 2 % bedeuten.
(107)
Dies muss mit der Rentabilität der mitarbeitenden Unionsverwender verglichen werden. Sie beträgt für Produkten, die die betroffene Ware enthalten, etwa 11 % und für ihre gesamte Produktpalette über 20 %. Angesichts solcher Gewinnspannen hätte selbst die volle Weitergabe der Maßnahmen sowohl an die Einfuhrpreise als auch an die Preise des Wirtschaftszweigs der Union keine unverhältnismäßigen Auswirkungen auf die finanzielle Lage dieser Parteien.
(108)
Ein realistischeres Szenario wäre, dass aufgrund der Einführung von Maßnahmen nur die Preise der Einfuhren aus BiH steigen würden, während der Wirtschaftszweig der Union in höherem Maße Größenvorteile nutzen könnte. Wie vorstehend ausgeführt ist die Versorgung mit der betroffenen Ware innerhalb der EU vollständig ausreichend, da die meisten Unionshersteller weit davon entfernt sind, ihre gesamte Kapazität einzusetzen.
(109)
Zu beachten ist auch, dass in der Untersuchung festgestellt wurde, dass Waren existieren, die die betroffene Ware ersetzen könnten. Sowohl die mitarbeitenden als auch die nicht mitarbeitenden Verwender stellen natürlich auch Waschmittel ohne die betroffene Ware her. In diesem realistischeren Szenario würden die Kosten der mitarbeitenden Verwender nur um Bruchteile von einem Prozent ansteigen. Mit anderen Worten hätte die Einführung von Maßnahmen für die Verwender angesichts der Rentabilitätszahlen nur geringfügige Auswirkungen.
(110)
Aus den vorstehenden Gründen hätte die Einführung von Maßnahmen offensichtlich keine nennenswerten Auswirkungen auf die Verwender, und es ist sehr unwahrscheinlich, dass es überhaupt zu einer Preiserhöhung für die Verbraucher kommt.
7.5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(111)
Insgesamt wird davon ausgegangen, dass der Wirtschaftszweig der Union eindeutig Nutznießer der Maßnahmen wäre. Er würde in erster Linie die Größenvorteile aufgrund höherer Kapazitätsauslastung infolge der Steigerung von Produktion und Verkäufen besser nutzen können.
(112)
Aus den angeführten Gründen wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen gegen gedumpte Einfuhren der betroffenen Ware aus Bosnien und Herzegowina die Unionsverwender nicht nennenswert in Mitleidenschaft ziehen würde und insgesamt im Interesse der Union liegt.
8. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(113)
In Anbetracht der vorstehend getroffenen Schlussfolgerungen zum Dumping, der daraus resultierenden Schädigung und dem Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus Bosnien und Herzegowina eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
8.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(114)
Die vorläufigen Antidumpingmaßnahmen sollten in einer Höhe festgesetzt werden, die ausreicht, um die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu beseitigen, ohne die festgestellten Dumpingspannen zu überschreiten.
(115)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Kosten zu decken und den angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erzielt werden könnte. Hierfür wurde eine Gewinnspanne vor Steuern von 5,9 % des Umsatzes zugrunde gelegt. Dies entspricht der Gewinnspanne, die der Wirtschaftszweig der Union im UZ mit seiner gesamten Warenpalette einschließlich der betroffenen Ware erzielte. Angesichts der Tatsache, dass die Rentabilität der betroffenen Ware durch die gedumpten Einfuhren beeinträchtigt wurde, ist die Gewinnspanne eindeutig zurückhaltend und nicht zu hoch angesetzt. Es wurde auch in Erwägung gezogen, die Gewinnspannen des Wirtschaftszweigs der Union aus den Jahren 2005 bis 2007 zugrunde zu legen, doch waren die Gewinnspannen, die die Unternehmen mit ähnlichen Waren erzielten, niedrig und wurden nicht als repräsentativ für einen lebensfähigen Wirtschaftszweig angesehen. Grund hierfür ist, dass die bosnischen Einfuhren die Preise des Wirtschaftszweigs der Union in diesen 3 Jahren um 10 % bis 20 % unterboten und solche Unterschiede bei den jährlichen Vertragsverhandlungen eine Rolle gespielt hätten. Diese Gewinnspannen konnten daher nicht als repräsentativ für die normale Situation auf dem EU-Markt angesehen werden. Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt. Der nicht schädigende Preis wurde anhand der Produktionskosten zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne ermittelt.
(116)
Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend auf der Grundlage eines Vergleichs des bei der Untersuchung der Preisunterbietung bestimmten gewogenen Durchschnittseinfuhrpreises mit dem nicht schädigenden Durchschnittspreis der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem EU-Markt verkauften Waren ermittelt. Die sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des cif-Durchschnittswertes der Einfuhren ausgedrückt. Auf diese Weise wurde eine Preisunterbietungsspanne von 31,5 % ermittelt.
8.2. Vorläufige Maßnahmen
(117)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina vorläufige Antidumpingmaßnahmen in Höhe der festgestellten Dumpingspanne eingeführt werden.
(118)
Auf dieser Grundlage beträgt der vorläufige Antidumpingzollsatz für Bosnien und Herzegowina 28,1 %.
9. UNTERRICHTUNG
(119)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Zölle möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Zeolith-A-Pulver, auch Zeolith-NaA oder Zeolith-A4-Pulver genannt, das gegenwärtig unter dem KN-Code ex 2842 10 00 eingereiht wird (TARIC-Code 2842100030), mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina eingeführt.
2. Der vorläufige Antidumpingzollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Europäischen Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Ware beträgt 28,1 %.
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
1. Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
2. Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 15. November 2010
REGULAMENTUL (UE) NR. 1036/2010 AL COMISIEI
din 15 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea procedurii
(1)
La 17 februarie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina (denumită în continuare „BiH”).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii, utilizatorii și alte părți cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții BiH cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.
(4)
Reclamanții, producătorii din Uniune, grupul producător-exportator din BiH, importatorii și utilizatorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii și importatorii cunoscuți din Uniune au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 2.1 de mai jos), desfășurate în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.
(6)
După cum se explică în considerentul 16 de mai jos, opt producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune, deținând cel mai mare volum de producție/vânzări din Uniune.
(7)
După cum se explică în considerentul 20 de mai jos, numai trei producători independenți din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Cu toate acestea, unul dintre acești importatori nu a importat/a achiziționat produsul în cauză. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere, și anume, grupului producător-exportator din BiH, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și celor trei importatori/utilizatori independenți.
(9)
S-au primit răspunsuri de la grupul producător-exportator din BiH, inclusiv de la societățile asociate acestuia, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei trei importatori/utilizatori independenți din Uniune.
(10)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
producători din Uniune
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spania
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungaria
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Țările de Jos
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia
importatori/utilizatori din Uniune
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Regatul Unit și Mira, Italia
-
Henkel AG, Dusseldorf, Germania
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Germania
producători-exportatori din BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (societate asociată cu producătorul-exportator de mai sus)
importatori asociați din Uniune
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lithuania
1.3. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 ianuarie și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada dintre ianuarie 2005 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(12)
Produsul în cauză este pudra de zeolit A, denumită și pudră de zeolit NaA sau pudră de zeolit 4A (denumită în continuare „produsul în cauză”), încadrată în prezent în codul NC ex 2842 10 00.
(13)
Produsul în cauză este destinat unor aplicații finale ca adjuvant, utilizat pentru producerea detergenților uscați și a agenților de dedurizare a apei.
2.2. Produsul similar
(14)
Produsul în cauză, produsul vândut pe piața internă din BiH, precum și cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune, s-au dovedit a avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază precum și aceleași utilizări de bază și sunt considerate, prin urmare, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(15)
Grupul producător-exportator bosniac a afirmat că produsul în cauză, exportat atât de către Fabrika Glinice Birac AD, cât și de societatea asociată acesteia Alumina d.o.o. („grupul Birac”), prezintă costuri, procedee de fabricație și o calitate diferite de produsul similar fabricat de anumiți producători din Uniune. S-a afirmat, de asemenea, că procesul de producție al grupului Birac este bazat pe aluminiu lichid provenind din procesul de fabricare a aluminei și nu din hidroxidul de aluminiu, în timp ce producția din Uniune este, în mod tradițional, bazată pe cristale de hidroxid care, încălzite și amestecate cu sodă caustică, sunt readuse în stare lichidă pentru producția de suspensie de zeolit. Cu privire la argumentele de mai sus, se menționează că informațiile furnizate de grupul Birac nu pun la îndoială faptele stabilite potrivit cărora, independent de orice diferențe pretinse privind procesele de producție, costurile sau calitatea, produsul în cauză are aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceeași utilitate ca și produsul similar.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(16)
Opt producători din Uniune, reprezentând aproximativ 50 % din volumul de vânzări pe piață al producătorilor din Uniune, au răspuns la cererea de eșantionare a datelor formulată în avizul de deschidere. Inițial, cei mai importanți cinci producători din Uniune au fost selectați pentru a face parte din eșantion. Totuși, una dintre societăți a hotărât să își înceteze cooperarea. Prin urmare, cei patru producători din Uniune restanți constituie eșantionul în cadrul acestei anchete.
(17)
Acești patru producători reprezentau în jur de 37 % din volumul total de vânzări pe piața Uniunii al producătorilor din Uniune în cursul PA și peste 75 % din volumul vânzărilor celor opt producători care au furnizat date în cadrul exercițiului de eșantionare. Cei patru producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Uniune.
(18)
Grupul producător-exportator bosniac a declarat că trei producători din Uniune (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. și Industrias Quimicas del Ebro SA) ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta. S-a afirmat că aceste societăți au prezentat răspunsuri neconfidențiale la scrisorile cuprinzând cereri de clarificări cu câteva zile mai târziu decât termenul limită stabilit. În ceea ce privește observația precedentă, se menționează faptul că informațiile furnizate de către părțile susmenționate au fost comunicate la termenul fixat și că aceasta nu a împiedicat în niciun fel progresul anchetei și nici drepturile de apărare ale părților.
(19)
S-a susținut, de asemenea, că un producător din Uniune (MAL Magyar Aluminium) a omis să menționeze în răspunsul său cu privire la eșantionare că era asociat cu alt producător din Uniune (Silkem d.o.o.). Societatea din urmă nu era inclusă în eșantion și nu apărea în răspunsul furnizat de MAL Magyar Aluminium la chestionar. S-a afirmat, deci, că acești doi producători din Uniune ar trebui să fie considerați ca necooperativi cu ancheta de față. În această privință se notează că serviciile Comisiei erau la curent cu relația dintre aceste două părți la stadiul depunerii plângerii și că una dintre cele două părți menționase relația în răspunsul său referitor la eșantionare. În plus, MAL Magyar Aluminium a dezvăluit această relație în răspunsul său la chestionar. În sfârșit, trebuie precizat că Silkem d.o.o. și MAL Magyar Aluminium au cooperat pe deplin cu ancheta. În ceea ce privește Silkem d.o.o., această societate a furnizat datele la stadiul de eșantionare, dar nu a fost inclusă în eșantion și, în consecință, nu a trebuit să completeze un răspuns la chestionar. Cât despre MAL Magyar Aluminium, nu a fost necesar ca aceasta să prezinte un răspuns consolidat care să includă Silkem d.o.o., dat fiind că aceasta din urmă constituie o entitate juridică distinctă.
3.2. Eșantionarea importatorilor independenți
(20)
Numai trei importatori independenți au răspuns la cererea de informații pentru exercițiul de eșantionare formulată în avizul de deschidere. Ulterior, s-a descoperit că una dintre aceste societăți nu importa sau achiziționa produsul în cauză. Prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară pentru importatorii independenți.
4. DUMPINGUL
4.1. Valoarea normală
(21)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare dintre cei doi producători-exportatori din grupul Birac au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune. S-a constatat că vânzările pe piața internă nu erau reprezentative.
(22)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.
(23)
Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, a fost determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.
(24)
Analiza de mai sus a arătat că toate vânzările de pe piața internă ale celor doi producători-exportatori erau rentabile, ținând cont de faptul că prețul de vânzare unitar net era superior costului de producție unitar calculat.
(25)
Întrucât vânzările pe piața internă nu constituiau cantități reprezentative, a trebuit să se construiască o valoare normală, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(26)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
4.2. Prețul de export
(27)
Întrucât toate exporturile către Uniune au fost efectuate prin intermediul unui importator afiliat, prețul de export a fost construit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Au fost efectuate ajustări la nivelul prețului de revânzare către primul cumpărător independent din Uniune pentru a se ține seama de toate cheltuielile, inclusiv drepturi vamale și taxe, care survin între import și revânzare, precum și de o marjă comercială corectă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale și pentru beneficii. În privința costurilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, au fost folosite costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale proprii importatorului afiliat. În absența unei cooperări la anchetă a importatorilor independenți, a fost utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %, pe baza informațiilor comunicate de către utilizatorii care importaseră, la rândul lor, produsul în cauză în decursul PA.
(28)
Grupul Birac a declarat că funcțiile importatorului său afiliat erau mai degrabă similare cu cele ale unui serviciu de export decât cu cele ale unui importator și, prin urmare, că prețul de export nu ar trebui să fie construit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ci mai degrabă în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, sprijinindu-se pe prețurile de export efectiv plătite sau plătibile. În acest sens, se notează că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, prețul de export este stabilit pe baza prețului de revânzare către clienții independenți, ori de câte ori produsul în cauză este vândut unor clienți independenți de către societățile afiliate exportatorului în țara exportatoare. Ancheta a arătat că societatea afiliată este situată în Uniune. Aceasta se ocupă, printre altele, de comenzile clienților și de facturarea produsului în cauză fabricat de grupul Birac. Ulterior, s-a constatat că grupul Birac vinde produsul în cauză societății afiliate din Uniune pentru a fi revândut unor clienți independenți din UE. În consecință, afirmația trebuie respinsă. Trebuie să se menționeze că faptul că anumite activități sunt prestate de către societatea afiliată înainte de importare nu înseamnă că prețul de export nu poate fi reconstruit pe baza prețului de revânzare către primul client independent, efectuând ajustările necesare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9).
4.3. Comparația
(29)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au asigurat ajustări adecvate ale costurilor de transport, de navlosire și asigurare, ale taxelor bancare, costurilor de ambalare și de creditare, în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și sprijinite de dovezi confirmate.
4.4. Marja de dumping
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru ambii producători-exportatori s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.
(31)
Marjele de dumping individuale ale ambilor producători-exportatori au fost ponderate în funcție de cantitățile exportate către Uniune, ducând la o marjă de dumping, exprimată sub formă de procentaj din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, de 28,1 % pentru grupul Birac.
(32)
Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către grupul producător-exportator bosniac cooperant, în BiH nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru BiH ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul grup producător-exportator cooperant din BiH.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare
(33)
Se reamintește că, în acest caz, nu există decât un singur producător-exportator bosniac (grupul Birac). Prin urmare, nu se poate comunica nicio cifră precisă privind volumul importurilor, prețul importurilor, cotele de piață și producția din Uniune precum și volumul vânzărilor, în vederea protejării informațiilor comerciale. În aceste condiții, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de plaje de valori.
(34)
În conformitate cu punctul 3.1 de mai sus, cei patru producători din Uniune eșantionați constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
5.2. Consumul la nivelul Uniunii
(35)
În cursul stadiului provizoriu al anchetei, calculul consumului la nivelul Uniunii se baza pe cifrele care figurează în plângere și era completat cu cifrele verificate privind producătorii și importatorii/utilizatorii implicați în anchetă. Aceste date au fost transmise tuturor părților interesate în vederea obținerii comentariilor acestora. Nu a fost comunicat niciun comentariu care să conteste datele referitoare la consumul la nivelul Uniunii.
(36)
Astfel, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări în Uniune de produs similar fabricat de către industria din Uniune, a volumului vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de către celălalt producător cunoscut din Uniune și a volumului importurilor de produs în cauză din țări terțe.
(37)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Tone
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sursa: Plângerea și răspunsurile la chestionar.
(38)
Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a scăzut cu 7 % în timpul perioadei luate în considerare. Aceasta reflectă o scădere progresivă a cantității de produs în cauză incorporată de către utilizatori în produse-cheie de tipul detergenților pentru textile. Ea reflectă, de asemenea, faptul că din ce în ce mai multe produse industriale nu conțin zeolit.
5.3. Importurile provenite din țara în cauză
5.3.1. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(39)
Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu 359 % în perioada luată în considerare.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Volumul importurilor
100
73
68
252
459
Indice: 2005 = 100
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
(40)
Prețul mediu de import a fost stabil din 2005 până în 2008 și a crescut cu aproximativ 10 % în timpul PA. Aceasta se explică, în principal, prin ameliorarea situației pe piața UE, care a permis tuturor fabricanților produsului în cauză să își mărească prețurile.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Prețul mediu de import (CIF)
100
100
102
99
109
Indice: 2005 = 100
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
(41)
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de aproape patru ori în timpul perioadei examinate și a reprezentat o cotă de piață situată între 10 și 15 % în cursul PA.
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Cota de piață în BiH
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indice: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Sursa: Răspunsuri verificate la chestionare.
5.3.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor
(42)
Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorului-exportator bosniac cu prețurile industriei din Uniune în timpul PA, pe baza unor valori medii reciproc echivalente. Prețurile industriei din Uniune au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Nu a fost luată în considerare nicio taxă vamală, întrucât producătorul-exportator bosniac beneficia de o rată preferențială de 0 % în cursul PA.
(43)
Marja medie ponderată a subcotării constatate, exprimată sub formă de procentaj al prețurilor industriei din Uniune, se situează între 20 și 25 %.
5.4. Situația industriei din Uniune
5.4.1. Observații preliminare
(44)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
(45)
Indicatorii referitori la elemente macroeconomice precum producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, etc., sunt bazate pe datele stabilite de către serviciile Comisiei și sunt trimise părților interesate pentru comentarii, astfel cum se indică în considerentul 35 de mai sus. Datele utilizate pentru acești indicatori reprezintă toți producătorii din Uniune. Atunci când sunt utilizate date referitoare la producătorii din Uniune în ansamblu, tabelele de mai jos folosesc macrodate drept sursă. Alți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate. În ceea ce privește macrodatele, producătorul-exportator bosniac a declarat că, ținând seama de controversa privind codul NC adecvat utilizat pentru clasificarea produsului, este puțin probabil ca aceste date să fie fiabile. În această privință, trebuie notat că indicatorii de prejudiciu nu sunt cu nimic afectați de controversa presupusă privind codurile NC. Se reamintește faptul că definiția produsului în cauză a fost menționată în avizul de deschidere publicat. Această definiție este clară și nu poate fi, în nici un caz, fals interpretată. S-a cerut părților interesate să furnizeze informații privind baza definiției produsului, indiferent de codurile NC, întrucât avizul de deschidere indica faptul că codul NC este comunicat cu titlu pur informativ. Mai mult, se reamintește că producătorul-exportator bosniac nu a contestat informațiile privind consumul la nivelul Uniunii. Majoritatea informațiilor referitoare la importuri proveneau direct din datele producătorului-exportator bosniac, în timp ce restul se refereau la un volum redus de importuri provenind din alte țări. Pe baza celor de mai sus și a faptului că nu a fost prezentat niciun element de probă concret pentru a corobora afirmația referitoare la datele nefiabile, acest argument a trebuit să fie respins.
5.4.2. Indicatori de prejudiciu
Producția, capacitatea și utilizarea capacității
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Producția
100
108
114
90
86
Capacitatea
100
99
104
100
100
Utilizarea capacității
72%
79%
78%
65%
62%
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(46)
Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008-2009, un producător din Uniune (Sasol Italy SpA) și-a încetat cu desăvârșire producția. În plus, Henkel AG și-a încetat producția de suspensie de zeolit (nu este vorba de produsul în cauză ci de o versiune lichidă, care este utilizată ca înlocuitor). Într-o oarecare măsură, aceste evoluții au avut un efect pozitiv asupra situației celorlalți producătorilor.
(47)
În pofida evoluțiilor susmenționate, capacitatea a fost relativ stabilă în cursul perioadei considerate, pe baza metodei de calcul utilizate în mod normal în industrie. Totuși, verificarea producătorilor incluși în eșantion a arătat că calculul capacităților pentru această industrie poate varia în funcție de evoluția relativă a pieței produsului în cauză și a pieței altor produse care pot fi fabricate în aceleași uzine.
(48)
Cifrele care reflectă utilizarea capacităților de mai sus arată o scădere de 14 %. Mai mult, această rată nu a atins niciodată 80 %, ceea ce demonstrează o anumită supracapacitate. Acest aspect este examinat mai detaliat în secțiunea privind cauzalitatea.
Stocurile
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Stocul la sfârșitul anului
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Mai mic de 2 %
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(49)
Nivelul stocurilor industriei din Uniune a fost scăzut și stabil pe parcursul perioadei examinate. Era prevăzut ca producția produsului similar să corespundă comenzilor, iar stocurile au fost întotdeauna menținute la nivelul cel mai scăzut posibil. În consecință, acesta nu a constituit un factor important pentru această anchetă.
Volumul vânzărilor și cota de piață
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Volumul de vânzări ale UE
100
108
116
93
82
Cota de piață
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indicele cotei de piață
100
101
101
96
89
Indice: 2005 = 100.
Sursa: Macrodate.
(50)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 18 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(51)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 11 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
Prețurile de vânzare
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Prețul mediu de vânzare în EUR/tonă
292
306
315
332
354
Sursa: Microdate.
(52)
Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părțile independente din UE a crescut cu 21 % în cursul perioadei luate în considerare. În ansamblu, acesta reflectă prețurile mai ridicate ale materiilor prime și ale energiei și nu este, prin urmare, considerat ca fiind un indicator semnificativ.
Rentabilitatea
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Marjă de profit înaintea impozitării
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Sursa: Microdate.
(53)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost scăzută pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Această situație a decurs din incapacitatea sa de a-și mări prețurile din motivele dezbătute în cadrul secțiunii de mai jos privind cauzalitatea și, în special, din cauza existenței unor volume crescânde de importuri care fac obiectul unui dumping. Ea a decurs, de asemenea, din utilizarea redusă a capacităților descrisă în considerentul 47.
(54)
Din 2005 până în 2008, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut în mod considerabil, iar în 2008, aceasta a devenit deficitară. Ea s-a redresat în cursul PA la nivelul cel mai ridicat din cursul perioadei examinate, fără a atinge, totuși, procentul de 5,9 % de profit pe care industria ar fi putut să-l realizeze în absența unor importuri care fac obiectul unui dumping (a se vedea considerentul 67 de mai jos).
(55)
Producătorul-exportator a afirmat că rentabilitatea producătorilor din Uniune era bună în 2009. Această afirmație nu a fost confirmată de niciun element de probă direct ci face, mai curând, referință la „informații public disponibile”. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rata de rentabilitate atinsă în 2009 a fost de natură excepțională și că nu putea fi menținută în condițiile intrării dinamice pe piață a producătorilor-exportatori bosniaci, caracterizată prin cantități importante de produse și prin prețuri reduse care fac obiectul unui dumping. Producătorii incluși în eșantion au afirmat că rentabilitatea în 2010 era susceptibilă să scadă din nou la nivelul din 2008.
(56)
Serviciile Comisiei au examinat afirmațiile susmenționate. Examinarea a cuprins, în special, evoluția materiilor prime și a costurilor de desfacere și prețurile indicate în contractele în cauză. S-a constatat că, în 2009, industria din Uniune a beneficiat de anumiți factori temporari care au dus la creșterea rentabilității ei, în ciuda existenței unor volume considerabile de importuri care făceau obiectul unui dumping:
(i)
producătorii incluși în eșantion au beneficiat, într-o oarecare măsură, de producția și de volumul de vânzări sporite ca urmare a încetării producției a doi alți producători din Uniune, după cum se menționează în considerentul 46;
(ii)
deși, începând cu 2008, a avut loc o creștere generală a prețurilor materiilor prime, anumiți producători incluși în eșantion au beneficiat de contracte anuale privind materiile prime care au limitat impactul unor astfel de creșteri;
(iii)
un producător inclus în eșantion a beneficiat de costuri financiare mult mai reduse în 2009, datorită unei restructurări în cadrul propriului grup.
(57)
Pe această bază, evoluția marjei de profit a indicat, totuși, existența unui prejudiciu, întrucât profitul ar fi fost cu mult mai ridicat în absența importurilor care au făcut obiectul unui dumping.
Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Investițiile (în EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Randamentul activelor nete
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Fluxul de lichidități (în EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Sursa: Microdate.
(58)
Producătorul-exportator bosniac a susținut că investițiile fuseseră slabe în cursul perioadei examinate, în timp ce industria din Uniune a explicat că randamentul investițiilor era prea mic pentru a justifica o investiție substanțială în produsul în cauză.
(59)
Randamentul investițiilor industriei din Uniune, exprimat în termeni de profituri nete și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia respectă tendința de rentabilitate arătată mai sus. Trebuie subliniat faptul că activele nete implicate erau deja puternic devalorizate.
(60)
Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune se încadrează, de asemenea, în tendința de rentabilitate indicată mai sus. Situația fluxului de lichidități era preocupantă în 2008, întrucât producătorii au trebuit să își respecte în continuare obligațiile contractuale pentru a achiziționa materii prime.
(61)
Industria din Uniune nu a menționat dificultăți cu privire la capacitatea de a atrage capital.
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Ocuparea forței de muncă (ENI)
241
241
253
244
221
Costul mediu al forței de muncă pe lucrător (în EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Productivitatea pe lucrător
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).
(62)
Numărul de angajați ai ansamblului producătorilor din Uniune implicați în fabricarea produsului similar a scăzut în cursul perioadei examinate, în paralel cu reducerea volumului producției și vânzărilor. Costul mediu al forței de muncă pe lucrător a crescut, reflectând creșterea inflației.
(63)
Productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a scăzut cu 14 % în cursul perioadei examinate, întrucât scăderea volumului vânzărilor a fost mai mare decât cea a ocupării forței de muncă. Această evoluție negativă este susceptibilă de a provoca alte pierderi de locuri de muncă pe viitor.
5.4.3. Amploarea dumpingului
(64)
Date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.5. Concluzie privind prejudiciul
(65)
În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au suferit un prejudiciu considerabil în materie de volum, ceea ce rezultă în mod clar din analiza susmenționată a tendințelor privind producția, utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea.
(66)
Se constată, de asemenea, un prejudiciu în ceea ce privește prețurile și rentabilitatea. Această analiză este, totuși, mai complexă din cauza creșterii prețurilor materiilor prime și energiei, care au un impact asupra prețului produsului în cauză. Rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au scăzut în cursul perioadei 2005-2008. Anul 2008 a fost deosebit de dificil pentru industrie, îndeosebi datorită faptului că întreprinderile au avut obligații contractuale privind materiile prime, dar au pierdut peste 20 % din volumul lor de vânzări.
(67)
În 2009, situația pieței s-a destins și creșterea prețurilor a permis o ameliorare a rentabilității dar, după cum se menționează mai sus în considerentul 56, era clar că era vorba doar de un răgaz temporar și că era puțin probabil ca situația pieței din 2009 să se repete. Cu toate acestea, trebuie remarcat că nici în 2009, rata rentabilității nu atinsese nivelul de 5,9 %, considerat a fi un beneficiu normal pentru această industrie.
(68)
Prejudiciul a fost evaluat pentru ansamblul industriei din Uniune (indicatori macroeconomici), deși pentru anumiți indicatori au fost evaluați numai producătorii incluși în eșantion (indicatori microeconomici). Nu a fost identificată nicio diferență majoră între indicatorii micro și macroeconomici.
(69)
Având în vedere cele menționate anterior, se stabilește provizoriu că un procent important din industria din Uniune a suferit prejudicii, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(70)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză cauzaseră industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care, în același timp, ar fi putut prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice ca posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost generat de importurile care fac obiectul unui dumping.
6.2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(71)
În cursul perioadei examinate, importurile provenind din țara în cauză au crescut cu aproape 400 % și au câștigat o piață considerabilă, și anume, au crescut de la mai puțin de 5 % la 10-15 %. În paralel, situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod direct și comparabil, aceasta constituind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.
(72)
Creșterea cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping s-a produs în contextul unei scăderi cu 7 % a consumului din UE în cursul perioadei luate în considerare.
(73)
Volumul ascendent al importurilor care fac obiectul unui dumping a determinat o subcotare a prețurilor industriei din Uniune cu 20-25 % în cursul PA. Se poate concluziona în mod rezonabil că existența acestui tip de importuri crescânde pe o piață în curs de restrângere a dus la blocajul prețurilor în 2008 și 2009. Acest efect al importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor a fost exacerbat de faptul că majoritatea vânzărilor au fost efectuate pe baza unor contracte anuale. Astfel, importurile bosniace care fac obiectul unui dumping ar putea fi utilizate pentru a suprima creșterea prețurilor unor volume de vânzări importante, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime. În 2009, acest efect s-a atenuat, dar nu în măsură suficientă pentru a permite industriei în ansamblu să atingă nivelul normal de profit de 5,9 %.
(74)
Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, scăderea cotei de piață și blocarea prețurilor sale, pe de altă parte, se concluzionează provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping au jucat un rol important în prejudicierea situației industriei din Uniune.
6.3. Efectele altor factori
6.3.1. Performanța la export a producătorilor din Uniune
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Vânzările la export ale producției din Uniune
100
108
90
57
121
Indice: 2005 = 100
Sursa: Macrodate.
(75)
Volumul exporturilor tuturor producătorilor din Uniune a crescut în cursul perioadei examinate, dar nu reprezenta, în medie, decât aproximativ 10 % din producție. Exporturile producătorilor incluși în eșantion au sporit și au compensat în mod parțial volumul de vânzări pierdut de UE.
(76)
Prin urmare, performanța la export a producătorilor din Uniune a ajutat la susținerea activității sale economice și nu a contribuit la prejudiciul important suferit.
6.3.2. Importurile provenind din țări terțe
(77)
Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei examinate și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Producătorul-exportator bosniac a susținut că producătorii din Uniune și-au pierdut cota de piață în favoarea importurilor provenind din China sau Coreea, dar această afirmație nu se sprijină pe fapte reale, întrucât importurile provenind din aceste țări au fost minore.
6.3.3. Impactul unei scăderi a consumului
2005
2006
2007
2008
2009 (PA)
Consumul UE în tone
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Sursa: Macrodate.
(78)
În cursul perioadei examinate, consumul a scăzut cu aproximativ 24 000 de tone (7 %), ceea ce dovedește faptul că industria detergenților a utilizat din ce în ce mai multe produse alternative pentru înlocuirea produsului în cauză în formulele sale. Producătorul-exportator a afirmat că aceasta a dus la „saturarea stocurilor, anularea comenzilor și profituri inferioare”.
(79)
Trebuie semnalat că doi producători de pe piața UE și-au încetat producția către sfârșitul perioadei luate în considerare și că, prin urmare, s-a efectuat o ajustare a capacităților pentru a compensa scăderea consumului. Mai mult, după cum se indică în considerentul 49, nivelurile stocurilor au rămas scăzute și stabile, ceea ce înseamnă că producția s-a adaptat la nivelurile inferioare de consum.
(80)
În consecință, deși nu se poate exclude faptul că scăderea consumului a contribuit la prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, se pare că acest impact nu este important.
6.3.4. Impactul investițiilor
(81)
Producătorul-exportator a susținut că prejudiciul a fost cauzat de aplicarea legislației REACH. Cu toate acestea, după cum se explică în considerentul 58, ținând cont de nivelul de investiții în produsul în cauză pe toată durata perioadei examinate, legislația REACH nu ar fi putut să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul suferit. Mai mult, costurile asociate acestei legislații au fost moderate.
6.3.5. Impactul creșterii costurilor materiilor prime și energiei
(82)
Anumite părți au declarat că creșterea costurilor materiilor prime și energiei au contribuit la prejudiciu. Creșterea acestor costuri a fost, într-adevăr, semnificativă și s-a produs mai ales în 2008. Ea a avut, cu siguranță, un impact asupra rentabilității în anul respectiv, deoarece a intervenit într-o perioadă în care volumul vânzărilor era în scădere. Într-o oarecare măsură, creșterea costurilor energiei s-a repercutat, totuși, asupra creșterii prețurilor, după cum se indică în considerentul 52, deși efectul scăderii prețurilor importurilor care făceau obiectul unui dumping a împiedicat realizarea unor niveluri de creștere adecvate.
(83)
Prin urmare, se consideră că creșterea costurilor materiilor prime și energiei nu a contribuit la prejudiciul suferit.
6.3.6. Impactul problemelor de capacitate
(84)
Problemele de supracapacitate și de capacitate scăzută de utilizare au fost discutate în considerentul 46. Efectul problemelor de capacitate asupra rentabilității trebuie să fie examinat atât în lumina caracteristicilor structurale ale acestei industrii, cât și a existenței importurilor care fac obiectul unui dumping. Efectul asupra rentabilității se explică prin costurile fixe substanțiale care ar putea fi recuperate dacă ratele de utilizare ar fi mai ridicate.
(85)
Cu toate acestea, problemele de supracapacitate și de capacitate de utilizare scăzută pot să explice, parțial, anumiți indicatori de prejudiciu negativi înregistrați de producătorii din Uniune, dar nu explică scăderile importante ale producției, ale volumului vânzărilor și ale cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că aceștia nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.3.7. Impactul crizei mondiale a creditului/crizei economice generale
(86)
Anumite părți interesate au susținut că criza mondială a creditului și criza economică generală au contribuit la prejudiciu. Consumul produsului în cauză a scăzut, într-adevăr, în 2008-2009, atunci când s-au produs aceste crize.
(87)
Totuși, aceste probleme nu explică de ce cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut în mod considerabil în 2009, în timp ce cota de piață deținută de importurile bosniace a crescut și a redus prețurile din UE cu peste 20 %. În consecință, în timp ce scăderea consumului în 2008-2009 ar fi trebuit să afecteze, ca atare, industria din Uniune, creșterea semnificativă a importurilor provenind din BiH a avut un impact cu mult mai important asupra volumului vânzărilor industriei din Uniune și, datorită subcotării, asupra prețurilor. Astfel, criza nu a anulat legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.3.8. Impactul asupra industriei utilizatoare consolidate
(88)
Deși peste 10 societăți au fabricat produsul în cauză în cursul PA, principala industrie utilizatoare (fabricanți de detergenți pentru textile și de agenți de dedurizare a apei) era compusă din patru mari grupuri (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble și Unilever). De fapt, cei doi utilizatori principali cooperanți reprezentau aproape 40 % din achizițiile produsului în cauză din UE. Mulțumită centralizării achizițiilor, aceste patru grupuri sunt efectiv capabile să mențină prețuri scăzute pentru produsul în cauză.
(89)
Cu toate acestea, acest fenomen nu este nou, ci există de mulți ani. Din această cauză, nici el nu poate să explice scăderea importantă a producției, a volumului vânzărilor și a cotei de piață în 2009. Prin urmare, este evident că acesta nu anulează legătura de cauzalitate dintre creșterea considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
6.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(90)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(91)
A fost examinat un anumit număr de factori, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, dar niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile importante în termeni de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au intervenit în 2008 și 2009 și care coincid cu creșterea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping.
(92)
Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din BiH au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
7. INTERESUL UNIUNII
7.1. Observații generale
(93)
Comisia a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind existența dumpingului prejudiciabil, există motive covârșitoare care ar putea duce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz particular. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
7.2. Interesul industriei din Uniune
(94)
Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere de cotă de piață pentru industria din Uniune. Aceasta a împiedicat industria din Uniune să atingă niveluri de rentabilitate similare cu cele obținute pentru alte produse.
(95)
Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara vizată se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. În pofida restructurării produse în mijlocul producătorilor din Uniune (două societăți și-au încetat producția) situația nu s-a ameliorat. În acest sens, trebuie notat că pudra de zeolit A este un produs important pentru societățile incluse în eșantion, deoarece reprezintă până la 30 % din cifra lor de afaceri. În absența instituirii unor măsuri, situația industriei din Uniune ar continua, cu siguranță, să se deterioreze. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.
(96)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
7.3. Interesul importatorilor
(97)
Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că importatorii independenți care s-au făcut cunoscuți erau, de asemenea, utilizatori. Astfel, analiza care îi menționează este prezentată în secțiunea referitoare la interesul utilizatorilor.
7.4. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(98)
Nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere pentru prezenta procedură. Prin urmare, analiza a fost limitată la efectele măsurilor asupra utilizatorilor.
(99)
S-au trimis chestionare unui număr de 8 utilizatori cunoscuți. Cu toate acestea, numai doi dintre ei au făcut comentarii pertinente. În consecință, analiza interesului Uniunii se bazează pe răspunsurile celor doi utilizatori relativ importanți care reprezintă, împreună, aproape 40 % din consumul Uniunii.
(100)
Cei doi utilizatori din Uniune cooperanți sunt operatori majori în industria detergenților și a agenților de dedurizare a apei. Amândoi s-au opus instituirii de măsuri.
(101)
Ancheta a stabilit că cel puțin o treime din consumul utilizatorilor din Uniune care au cooperat era constituit din importuri provenind de la producătorul-exportator bosniac. Restul era acoperit de achiziții efectuate de la producătorii din Uniune, care rămân sursa de aprovizionare principală a utilizatorilor cooperanți. Ținând cont de rata scăzută de utilizare a capacităților producătorilor din Uniune, după cum se explică în considerentele 47 și 48 de mai sus, este clar că instituirea unor măsuri nu ar trebui să conducă la o penurie în aprovizionare sau la o creștere considerabilă a prețurilor.
(102)
În plus, se pare că industria utilizatoare din Uniune a început deja să examineze posibilitatea unor importuri provenind din China. Faptul că o asemenea opțiune există și este considerată drept viabilă arată că instituirea de măsuri nu va duce, în nici un caz la o penurie a produsului în cauză.
(103)
Procentajul în cifra de afaceri a produselor finale care includ produsul în cauză a fost, de asemenea, examinat. În acest sens, se menționează că, în ambele cazuri, produsele în cauză reprezintă mai puțin decât 10 % din cifra lor de afaceri.
(104)
Procentajul de produs în cauză incorporat în produsele finale a fost, de asemenea, examinat. Ancheta a stabilit că, în general, acest procentaj este extrem de mic (în medie, mai puțin de 5 % din costul total) și, prin urmare, produsul în cauză nu reprezintă o parte foarte semnificativă din costul produselor finite.
(105)
Comisia a examinat, de asemenea, dacă instituirea de măsuri ar avea un impact financiar negativ major asupra situației acestor doi utilizatori. Comisia a stabilit două scenarii, și anume un scenariu pesimist și altul, mai realist.
(106)
Scenariul pesimist presupune că atât importurile, cât și prețurile din Uniune ar fi crescut pentru a atinge nivelul taxei. Aceasta ar duce la creșterea costurilor utilizatorilor cu mai puțin de 2 %, în medie.
(107)
Situația de mai sus trebuie să fie comparată cu ratele de rentabilitate ale utilizatorilor din Uniune care au cooperat. Rentabilitatea utilizatorilor pentru produsele care incorporează produsul în cauză este de aproximativ 11 % și era de peste 20 % pentru ansamblul produselor lor. Ținând cont de aceste rate de rentabilitate, nici măcar un pachet complet de măsuri, aplicat atât importurilor, cât și prețurilor din Uniune, nu ar avea un efect disproporționat asupra situației financiare a acestor părți.
(108)
De fapt, un scenariu mult mai realist este acela prin care instituirea de măsuri ar duce la o situație în care numai prețurile de import din BiH ar crește, în timp ce industria din Uniune ar beneficia de economii de scară sporite. Într-adevăr, conform explicației de mai sus, situația aprovizionării cu produsul în cauză în cadrul UE este pe deplin suficientă, întrucât majoritatea producătorilor din Uniune sunt departe de a funcționa la o capacitate completă.
(109)
Ar trebui să se noteze, de asemenea, că ancheta a stabilit existența unor produse capabile de a înlocui produsul în cauză. Într-adevăr, este clar că atât utilizatorii cooperanți, cât și cei necooperanți produc detergenți pentru textile care nu conțin produsul în cauză. În cazul acestui scenariu mai realist, costurile utilizatorilor cooperanți nu ar crește decât cu un procent. Cu alte cuvinte, în lumina cifrelor rentabilității, instituirea de măsuri nu va avea decât consecințe neglijabile pentru utilizatori.
(110)
Ținând seama de cele de mai sus, este clar că instituirea de măsuri nu ar avea niciun impact semnificativ asupra utilizatorilor și, astfel, este foarte puțin probabil că ar duce la vreo creștere a prețului pentru consumatori.
7.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(111)
În ansamblu, industria din Uniune ar trebui să fie, în mod clar, avantajată în urma măsurilor. Într-adevăr, ea ar putea, în primul rând, beneficia de economii de scară sporite, din cauza unei utilizări mai intensive a capacităților, datorită unei creșteri a producției și a vânzărilor.
(112)
Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că instituirea de măsuri privind importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză provenind din Bosnia și Herțegovina nu va avea efecte semnificative asupra utilizatorilor din Uniune și că, în ansamblu, aceasta este în interesul Uniunii.
8. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(113)
Având în vedere constatările stabilite anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză provenite din Bosnia și Herțegovina, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
8.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(114)
Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(115)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să îi permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare, care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 5,9 % din cifra de afaceri. Aceasta corespunde nivelului de beneficiu atins de către industria din Uniune în cursul PA pentru toate produsele sale, inclusiv pentruprodusul în cauză. Știind că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de beneficiu este prudent și nu excesiv. S-a luat în considerare, de asemenea, eventualitatea utilizării marjelor de profit realizate de industria din Uniune în 2005-2007, dar marjele de profit erau scăzute în termeni de rentabilitate atinsă de către societăți pentru produse similare și nu păreau a fi reprezentative pentru o industrie viabilă. Aceasta se explică prin faptul că importurile bosniace au dus la o subcotare de 10-20 % a importurilor industriei din Uniune în cursul acestor 3 ani și astfel de diferențe ar fi jucat un rol semnificativ în cadrul negocierilor de contract anuale. Astfel, aceste marje de profit nu puteau fi considerate ca reprezentative ale unei situații normale pe piața UE. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil s-a obținut adăugând marja de profit menționată anterior la costul de producție.
(116)
Majorarea necesară a prețului a fost, așadar, determinată pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat, utilizat pentru stabilirea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața UE. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import. Marja de subcotare astfel calculată se ridica la 31,5 %.
8.2. Măsurile provizorii
(117)
Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să fie instituite măsuri antidumping provizorii la importurile originare din Bosnia și Herțegovina, la nivelul marjei de dumping constatate.
(118)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping provizorii pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.
9. INFORMAREA PĂRȚILOR
(119)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărei taxe definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit 4A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842100030) și originară din Bosnia și Herțegovina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.