VERORDNUNG (EU) Nr. 478/2010 DER KOMMISSION
vom 1. Juni 2010
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren hochfester Garne aus Polyestern mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Einleitung
(1)
Am 8. September 2009 kündigte die Kommission mit einer Bekanntmachung („Einleitungsbekanntmachung“) im Amtsblatt der Europäischen Union (2) die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von hochfesten Garnen aus Polyestern mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“), der Republik Korea („Korea“) und Taiwan („betroffene Länder“) an.
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines Antrags eingeleitet, der am 27. Juli 2009 vom Dachverband der europäischen Chemiefaserindustrie (European Man-made Fibres Association - CIRFS) („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt wurde, auf die ein größerer Teil, in diesem Fall mehr als 60 %, der gesamten Unionsproduktion hochfester Garne aus Polyestern entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend angesehen, um eine Untersuchung einzuleiten.
1.2 Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Unionshersteller, die den Antrag stellten, andere bekannte EU-Hersteller, die ausführenden Hersteller, Einführer, Verwender und andere bekanntermaßen betroffene Parteien sowie die Vertreter der VR China, Koreas und Taiwans offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Die Antragsteller, andere Unionshersteller, ausführende Hersteller aus der VR China, aus Korea und Taiwan sowie Einführer und Verwender nahmen Stellung. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der offensichtlich großen Anzahl von ausführenden Herstellern in der VR China und in Korea sowie von Einführern wurde in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung ins Auge gefasst. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in der VR China und in Korea sowie alle Einführer in der Union aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(6)
Wie unter den Randnummern 22 bis 27 dargelegt, legten elf ausführende Hersteller in der VR China die verlangten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in eine Stichprobe einverstanden. Aus Korea legten vier ausführende Hersteller die verlangten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in eine Stichprobe einverstanden.
(7)
Auf der Grundlage der Angaben der kooperierenden ausführenden Hersteller wählte die Kommission für die Stichprobe die drei ausführenden Hersteller in der VR China oder Gruppen verbundener Unternehmen mit den mengenmäßig höchsten Ausfuhren in die Union aus. Alle betroffenen ausführenden Hersteller sowie ihr Verband und die Behörden der VR China wurden konsultiert und stimmten der Stichprobenauswahl zu.
(8)
Nur vier ausführende Hersteller aus Korea legten die für das Stichprobenverfahren erforderlichen Informationen vor. Da sich nur wenige ausführende Hersteller zur Mitarbeit bereit erklärten, erübrigte sich die Bildung einer Stichprobe.
(9)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) bzw. individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die in die Stichprobe aufgenommenen ausführenden Hersteller der VR China und an die ausführenden Hersteller, die diese Formulare angefordert hatten, um nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung eine individuelle Behandlung zu beantragen.
(10)
Die Kommission legte die Feststellungen bezüglich der MWB den betroffenen ausführenden Herstellern in der VR China, den Behörden der VR China und den Antragstellern gegenüber offen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(11)
Zwei ausführende Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen worden waren, weil sie die Kriterien nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung nicht erfüllten, beantragten eine individuelle Dumpingspanne nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung. Die Kommission war jedoch der Auffassung, dass eine individuelle Behandlung der betroffenen ausführenden Hersteller zusätzliche Kontrollbesuche und gesonderte Analysen erfordert und somit eine zu große Belastung dargestellt und den fristgerechten Abschluss der Untersuchungen verhindert hätte. Daher wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass dem Antrag auf eine individuelle Prüfung dieser ausführenden Hersteller nicht stattgegeben werden konnte.
(12)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen anderen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebögen zu, und zwar vier Unionsherstellern, zehn Einführern und 68 Verwendern.
(13)
Die antragstellenden Unionshersteller und ein weiterer Unionshersteller, der diese Untersuchung unterstützte, sowie zwei unabhängige Einführer und 33 Verwender sandten die Fragebogen ausgefüllt zurück.
(14)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Bestimmung des Dumpingsachverhalts, der daraus resultierenden Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Hersteller in der Union
-
Brilen SA, Zaragoza, Spanien,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, und seine verbundenen Unternehmen Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankreich, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Deutschland, Performance Fibers, Bobingen, Deutschland, Performance Fibers, Guben, Deutschland,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Deutschland,
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Einführer in der Union
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Deutschland.
Verwender in der Union
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumänien,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Deutschland,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankreich,
-
Mitas AS, Prag, Tschechische Republik.
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Ausführende Hersteller in Korea
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc., Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Ausführende Hersteller in Taiwan
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Verbundene Einführer in der Union
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Hersteller im Vergleichsland:
-
Performance Fibers, Inc. und Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Untersuchungszeitraum
(15)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum von Januar 2005 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(16)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um hochfeste Garne aus Polyestern (ausgenommen Nähgarne), nicht in Aufmachungen für den Einzelverkauf, einschließlich synthetische Monofile von weniger als 67 dtex, mit Ursprung in der VR China, in Korea und Taiwan („betroffene Ware“ oder „HFG“), die derzeit unter dem KN-Code 5402 20 00 eingereiht werden.
(17)
Die betroffene Ware verfügt über herausragende Eigenschaften und wird in mannigfaltigen Anwendungen eingesetzt, wie z. B. Reifenverstärkungen, breite Gewebe, Förderbänder, Sicherheitsgurtbänder, Netze und Geokunststoffe.
(18)
Während der Untersuchung machten bestimmte Parteien geltend, das bei der Reifenherstellung verwendete Garn (schrumpfarmes Hochmodulgarn, so genanntes HMLS-Garn: High Modulus Low Shrinkage) solle von der Untersuchung ausgenommen werden. HMLS-Garn habe nämlich andere Eigenschaften und Einsatzgebiete als andere HFG.
(19)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass HMLS-Garn sich zwar durch einige besondere Merkmale (z. B. Elastizitätsmodul, Schrumpfverhalten, Zugfestigkeit und Ermüdungsfestigkeit) von anderen HFG unterscheidet, die verschiedenen Typen der betroffenen Ware aber dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen. Daher werden sie als eine einzige Ware angesehen.
2.2 Gleichartige Ware
(20)
Die aus der VR China, Korea und Taiwan in die Union ausgeführte Ware und die Ware, die in Korea und Taiwan sowie in der VR China vom chinesischen ausführenden Hersteller, dem MWB gewährt wurde, hergestellt und im Inland verkauft wird, sowie die von den Unionsherstellern in der Union hergestellte und dort verkaufte Ware zeichnen sich durch dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungszwecke aus. Daher werden sie vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. STICHPROBENVERFAHREN
3.1 Bildung einer Stichprobe der Einführer
(21)
Angesichts der sich aus dem Antrag ergebenden großen Zahl von Einführern wurde in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung für die Einführer ins Auge gefasst. Nach der Prüfung der vorgelegten Informationen und angesichts der geringen Zahl an Einführern, die sich zur Mitarbeit bereit erklärten, wurde ein Stichprobenverfahren als überflüssig erachtet.
3.2 Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller in der VR China
(22)
Angesichts der Vielzahl ausführender Hersteller in der VR China war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung ins Auge gefasst worden.
(23)
Um über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission die ausführenden Hersteller in der VR China auf, sich innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Untersuchung zu melden und allgemeine Angaben über ihre Auslands- und Inlandsverkäufe und ihre genaue Tätigkeit in Verbindung mit der Herstellung der betroffenen Ware zu machen sowie Namen und Tätigkeit aller mit ihnen verbundenen Unternehmen, die an Herstellung und/oder Verkauf der betroffenen Ware beteiligt sind, anzugeben.
(24)
Zwecks Auswahl einer repräsentativen Stichprobe wurden auch die Behörden der VR China und der Herstellerverband, d. h. die chinesische Handelskammer für die Textilein- und -ausfuhr, konsultiert.
3.2.1 Vorauswahl unter den kooperierenden ausführenden Herstellern
(25)
Es meldeten sich insgesamt elf ausführende Hersteller, einschließlich Gruppen verbundener Unternehmen in der VR China, und übermittelten die erforderlichen Informationen innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist. Alle gaben an, dass sie die betroffene Ware im UZ in die Union ausgeführt hatten und äußerten den Wunsch, in die Stichprobe einbezogen zu werden. Somit wurden diese elf ausführenden Hersteller in dieser Untersuchung als mitarbeitende Unternehmen („kooperierende ausführende Hersteller“) geführt.
(26)
Die ausführenden Hersteller, die sich innerhalb der vorgenannten Frist nicht meldeten oder die erforderlichen Informationen nicht fristgerecht übermittelten, wurden bei dieser Untersuchung als nicht kooperierende Parteien betrachtet. Ein Vergleich zwischen den Einfuhrdaten von Eurostat und der von den unter Randnummer 25 genannten Unternehmen für den UZ ausgewiesenen Ausfuhrmenge der betroffenen Ware in die Union zeigt, dass die Mitarbeit der ausführenden Hersteller aus der VR China, wie unter Randnummer 73 ausgeführt, sehr hoch war.
3.2.2 Auswahl der Stichprobe kooperierender ausführender Hersteller in der VR China
(27)
Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung stützte sich die Kommission bei der Auswahl der Stichprobe auf die größte repräsentative Ausfuhrmenge von HFG in die Union, die in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnte. Die ausgewählte Stichprobe setzt sich aus drei Unternehmen oder Gruppen verbundener Unternehmen zusammen, auf die über 65 % der gesamten Menge der Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union entfallen. Alle betroffenen ausführenden Hersteller sowie ihr Verband und die Behörden der VR China wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung konsultiert und stimmten der Stichprobenauswahl zu.
3.3 Individuelle Untersuchung
(28)
Zwei ausführende Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen worden waren, weil sie die Kriterien nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung nicht erfüllten, beantragten nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung die Berechnung einer individuellen Dumpingspanne.
(29)
Wie in Randnummer 27 dargelegt, wurde die Stichprobe auf eine Zahl von Unternehmen begrenzt, die innerhalb der verfügbaren Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnten. Die zur Untersuchung des Dumpings seitens der betroffenen Länder untersuchten Unternehmen sind unter Randnummer 14 aufgeführt. In Anbetracht der zahlreichen Kontrollbesuche, die in den Betrieben dieser Unternehmen durchzuführen gewesen wären, bei denen im Falle der VR China auch die Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung und die Fragebogenantworten hätten überprüft werden müssen, wurde die Auffassung vertreten, dass individuelle Ermittlungen eine zu große Belastung darstellen und den fristgerechten Abschluss der Untersuchungen verhindern würden.
(30)
Daher wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass den beiden Anträgen auf eine individuelle Prüfung nicht stattgegeben werden konnte.
4. DUMPING
4.1 Allgemeine Methodik
(31)
Die im Folgenden dargelegte allgemeine Methodik wurde bei allen ausführenden Herstellern in Korea und Taiwan angewandt, ferner bei dem ausführenden Hersteller in der VR China, dem MWB gewährt wurde, und unter Berücksichtigung des Vergleichslandkonzepts auch bei den beiden anderen in die Stichprobe aufgenommenen, ausführenden Herstellern in der VR China, denen keine MWB gewährt wurde. Bei der Darstellung des jeweiligen Dumpingsachverhalts wird nur auf die Besonderheiten des betroffenen Ausfuhrlands eingegangen.
4.1.1 Normalwert
(32)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware jedes ausführenden Herstellers an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, das heißt, ob die verkaufte Gesamtmenge mindestens 5 % der zur Ausfuhr in die Union verkauften Gesamtmenge der betroffenen Ware ausmachte.
(33)
Anschließend ermittelte die Kommission, welche der von den Unternehmen mit insgesamt repräsentativen Inlandsverkäufen auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen identisch oder direkt vergleichbar waren mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen.
(34)
Bei den einzelnen Warentypen, die die betroffenen ausführenden Hersteller auf ihrem Inlandsmarkt verkauften und die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen direkt vergleichbar waren, wurde anschließend geprüft, ob die Inlandsverkäufe jeweils ausreichend repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ an unabhängige Abnehmer im Inland verkaufte Menge mindestens 5 % der insgesamt zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(35)
Danach prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe jedes Unternehmens nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung als Geschäfte im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten. Hierzu wurde für jeden ausgeführten Warentyp der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt.
(36)
Wenn die Verkäufe eines Warentyps, zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber, mindestens 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachten und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Produktionsstückkosten entsprach, so wurde sein Normalwert anhand des gewogenen Durchschnitts aller Inlandsverkaufspreise dieses Typs ermittelt.
(37)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Stückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnittspreis allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(38)
Wurde beim Verkauf der betroffenen Warentypen Verlust erzielt, wurde davon ausgegangen, dass der Verkauf nicht im normalen Handelsverkehr erfolgte.
(39)
Wurden Warentypen nicht im normalen Handelsverkehr oder nicht in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft, ermittelte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung den Normalwert rechnerisch.
(40)
Nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung erfolgte die rechnerische Ermittlung der Normalwerte für die kooperierenden ausführenden Hersteller jeweils anhand ihrer durchschnittlichen Fertigungskosten im Untersuchungszeitraum zuzüglich ihrer Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und der gewogenen durchschnittlichen Gewinne, die sie bei ihren Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr im Untersuchungszeitraum verzeichneten. Soweit erforderlich wurden die übermittelten Fertigungs- und VVG-Kosten berichtigt, bevor sie bei der Prüfung der Frage, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, und bei der rechnerischen Ermittlung der Normalwerte zugrunde gelegt wurden.
4.1.2 Ausfuhrpreis
(41)
Bei allen Ausfuhren der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Union wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise berechnet.
(42)
Wurden die Verkäufe über einen verbundenen Einführer abgewickelt, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage der Preise errechnet, zu dem die eingeführten Waren erstmals an einen unabhängigen Käufer weiterverkauft wurden. In diesen Fällen wurden Berichtigungen für alle zwischen der Einfuhr und dem Wiederverkauf entstandenen Kosten einschließlich Zöllen und Abgaben vorgenommen und ein angemessener Betrag für VVG-Kosten hinzugerechnet. Dazu wurden die eigenen VVG-Kosten des verbundenen Einführers herangezogen; außerdem wurde ein angemessener Gewinnaufschlag anhand der Gewinnspanne festgelegt, die der unabhängige Einführer der betroffenen Ware der Untersuchung zufolge erzielte.
4.1.3 Vergleich
(43)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(44)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Diese Berichtigungen wurden in allen Fällen zugestanden, in denen sich die Anträge als begründet und korrekt erwiesen und stichhaltig belegt waren.
4.1.4 Dumpingspanne
(45)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurden die einzelnen Dumpingspannen für die kooperierenden ausführenden Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
4.2 VR China
4.2.1 MWB-Untersuchung
(46)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird bei Antidumpinguntersuchungen über Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für ausführende Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt.
(47)
Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Die Unternehmen treffen ihre Entscheidungen auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerte staatliche Einflussnahme; die Kosten der wichtigsten Inputs beruhen im Wesentlichen auf Marktwerten.
2.
Die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die in allen Bereichen angewendet und von unabhängigen Stellen nach den internationalen Rechnungslegungsstandards („IAS“) geprüft wird.
3.
Es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems fort.
4.
Durch die Eigentums- und Insolvenzvorschriften werden Rechtssicherheit und Stabilität sichergestellt.
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(48)
Alle in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen beantragten MWB und legten das ausgefüllte MWB-Antragsformular fristgerecht vor. Die Kommission holte alle für notwendig erachteten Informationen ein und prüfte die im MWB-Antragsformular enthaltenen Angaben bei einem Kontrollbesuch in den Betrieben dieser Unternehmen.
(49)
Bei der Überprüfung wurde festgestellt, dass zwei in die Stichprobe einbezogene ausführende Hersteller in der VR China die MWB-Kriterien in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung nicht erfüllten.
(50)
So erfüllte ein ausführender Hersteller der Stichprobe nicht die Kriterien 1 bis 3. Erstens konnte er nicht nachweisen, dass er seine Entscheidungen auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerte Staatseingriffe traf; es war vielmehr festzustellen, dass seine Verkaufstätigkeit gewissen Beschränkungen unterlag, beispielsweise der Verpflichtung, eine bestimmte Menge der betroffenen Ware auf dem Inlandsmarkt zu verkaufen. Zweitens wies er nicht nach, dass seine Buchführung nach Maßgabe der IAS geprüft wurde. Die Untersuchung ergab eine Reihe von Diskrepanzen und Mängeln bei der Buchführung des Antragstellers; darüber hinaus wurden gewisse Verstöße gegen die Grundsätze der IAS aufgedeckt. Schließlich wurden Verzerrungen aufgrund des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems in Form unangemessener Bewertungen von Landnutzungsrechten festgestellt.
(51)
Der andere ausführende Hersteller der Stichprobe konnte nicht nachweisen, dass er die Kriterien 1 und 3 erfüllte. Er konnte nicht belegen, dass er seine Entscheidungen auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerte Staatseingriffe traf; es war vielmehr festzustellen, dass seine Verkaufstätigkeit ähnlichen Beschränkungen unterlag, wie sie unter Randnummer 50 genannt wurden; außerdem ergab die Untersuchung, dass trotz Vorliegen einer staatlichen Bescheinigung ein Teil seines Kapitals nicht wie erforderlich eingebracht worden war. Verzerrungen aufgrund des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems in Form unangemessener Bewertungen von Landnutzungsrechten wurden ebenfalls festgestellt.
(52)
Ein in die Stichprobe einbezogener ausführender Hersteller wies nach, dass er alle Kriterien nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllte; ihm konnte somit MWB gewährt werden.
4.2.2 Individuelle Behandlung (IB)
(53)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie alle IB-Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen.
(54)
Rein informationshalber folgt eine Aufstellung dieser Kriterien:
1.
Die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Joint Ventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen.
2.
Die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt.
3.
Die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen. Staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind entweder in der Minderheit, oder das Unternehmen ist dennoch nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig.
4.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
5.
Der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(55)
Die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller, die die MWB-Kriterien nicht erfüllten, hatten für den Fall, dass ihnen keine MWB gewährt würde, auch IB beantragt.
(56)
Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde vorläufig festgestellt, dass die zwei nachstehend aufgeführten ausführenden Hersteller in der VR China alle in Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung festgelegten Voraussetzungen für eine IB erfüllten:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Vergleichsland
(57)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller in Transformationsländern, denen keine MWB gewährt wurde, der Normalwert auf der Grundlage der Preise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) zu bestimmen.
(58)
In der Einleitungsbekanntmachung wurden die Vereinigten Staaten von Amerika (USA) als geeignetes Vergleichsland zwecks Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgeschlagen. Die Kommission forderte alle interessierten Parteien auf, hierzu Stellung zu nehmen.
(59)
Zahlreiche Parteien erhoben gegen diesen Vorschlag Einwände und schlugen Taiwan oder Korea als Vergleichsland vor, weil diese Länder geeigneter seien. Dafür wurden folgende Argumente geltend gemacht:
a)
Die Herstellungsverfahren und -kosten in den USA würden sich erheblich von jenen in der VR China unterscheiden, weil die in den USA verwendeten Anlagen alt und überholt seien, während die Anlagen bei den meisten chinesischen Herstellern modern und auf dem neuesten Stand der Technik seien. Die Mehrheit der chinesischen, taiwanischen und koreanischen ausführenden Hersteller würden die Ein-Schritt-Technik verwenden, so dass ihre Herstellung effizienter sei als die der US-amerikanischen Konkurrenz.
b)
Dass die Ausführer aus Taiwan und Korea vermutlich mit Dumpingpraktiken arbeiten, sei für die Auswahl eines geeigneten Vergleichslands nicht maßgeblich.
c)
Die Antragsteller seien mit Unternehmen in den USA verbunden und es sei nicht angemessen, den Normalwert anhand von Informationen zu ermitteln, die von diesen verbundenen Unternehmen übermittelt worden seien.
d)
Die Wettbewerbslage in den USA sei anders als in der VR China. Der US-Markt werde faktisch von einem Hersteller monopolisiert, wohingegen in Taiwan und Korea die Anzahl inländischer Hersteller ebenso wie in der VR China größer sei.
(60)
Die Kommission untersuchte die vorstehenden Anmerkungen und gelangte zu dem Schluss, dass sie insgesamt berechtigt sind, was die Auswahl des Vergleichslands betrifft. Zudem prüfte sie, ob Taiwan oder Korea als geeignetes Marktwirtschaftsland zur Ermittlung des Normalwertes für die Volksrepublik China in Frage kämen.
(61)
Die Prüfung ergab insbesondere, dass Taiwan bei den Endprodukten stärker mit der VR China vergleichbar war. Es wurde festgestellt, dass die ausführenden Hersteller in Taiwan über verbundene Hersteller auch in der VR China präsent sind und im Grunde in beiden Ländern unter den gleichen Bedingungen tätig sind.
(62)
Davon ausgehend wurde es für zweckmäßiger erachtet, zwecks Ermittlung des Normalwertes für die VR China nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung Taiwan als Vergleichsland heranzuziehen.
(63)
Nach der Wahl Taiwans zum Vergleichsland wurde der Normalwert anhand der Daten ermittelt, die während der Kontrollbesuche in den Betrieben der ausführenden Hersteller Taiwans, die an der Untersuchung umfassend mitarbeiteten, überprüft worden waren. Der Normalwert wurde auf der Grundlage des beim Verkauf vergleichbarer Warentypen auf dem taiwanischen Inlandsmarkt gezahlten oder zu zahlenden Preises ermittelt, sofern die betreffenden Geschäfte in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten. Dies war bei mehreren ausgeführten Warentypen der Fall.
4.2.4 Normalwert
4.2.4.1 Ausführender Hersteller der Stichprobe, dem MWB gewährt wurde
(64)
Es wurde festgestellt, dass die meisten Inlandsverkäufe des ausführenden Herstellers in der Stichprobe, dem MWB gewährt wurde, als Geschäfte in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten. Der Normalwert für diese Warentypen stützt sich nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung auf die tatsächlichen Preise, die im Untersuchungszeitraum von unabhängigen Abnehmern im Inlandsmarkt der VR China gezahlt wurden oder zu zahlen waren.
(65)
Wurden Warentypen nicht im normalen Handelsverkehr oder nicht in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft, musste der Normalwert, wie unter Randnummer 40 beschrieben, rechnerisch ermittelt werden.
4.2.4.2 Ausführende Hersteller in der Stichprobe, denen keine MWB gewährt wurde
(66)
Wie unter den Randnummern 57 bis 63 beschrieben, muss der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, anhand des Preises oder des berechneten Werts in einem Marktwirtschaftsland, hier Taiwan, ermittelt werden.
(67)
Für die anderen ausgeführten Warentypen, die von den taiwanischen Herstellern entweder nicht im normalen Handelsverkehr oder nur in unzureichenden Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft worden waren, musste der Normalwert rechnerisch ermittelt werden. Der Normalwert wurde auf der unter Randnummer 40 erläuterten Grundlage ermittelt.
4.2.5 Ausfuhrpreis
(68)
Alle Verkäufe der betroffenen Ware der drei ausführenden Hersteller, die in die Stichprobe einbezogen wurden, auf dem Unionsmarkt gingen direkt an unabhängige Abnehmer in der Union. Deshalb wurde der Ausfuhrpreis in diesem Fall nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
4.2.6 Vergleich
(69)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs von Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussen, gebührend berichtigt. So wurden, soweit zutreffend und gerechtfertigt, für alle untersuchten ausführenden Hersteller Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, Provisionen, Preisnachlässen, Mengenrabatten und indirekten Steuern vorgenommen.
4.2.7 Dumpingspannen
4.2.7.1 Für die ausführenden Hersteller der Stichprobe
(70)
Für die Unternehmen der Stichprobe wurde nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert jedes einzelnen Warentyps jeweils mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware verglichen.
(71)
Die auf dieser Basis ermittelten vorläufigen gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Alle anderen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(72)
Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung ermittelt. Diese Spanne wurde auf der Grundlage der Spannen für die ausführenden Hersteller in der Stichprobe festgelegt, wobei die Spanne des ausführenden Herstellers mit einer Dumpingspanne von Null nicht berücksichtigt wurde. Auf dieser Grundlage wurde die Dumpingspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen kooperierenden Unternehmen vorläufig auf 8,9 % festgesetzt.
(73)
In Bezug auf alle anderen Ausführer in der VR China stellte die Kommission zunächst den Umfang der Mitarbeit fest. Die in den Fragebogen der kooperierenden ausführenden Hersteller angegebenen Gesamtausfuhrmengen wurden mit der Gesamtmenge der Einfuhren aus der VR China verglichen, die sich aus den Eurostat-Einfuhrstatistiken ergab. Diese Berechnungen ergaben einen Mitarbeitsgrad von 100 %. Der Grad der Mitarbeit wurde folglich als hoch eingestuft; somit erschien es angebracht, die Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in Höhe der höchsten Dumpingspanne festzusetzen, die für einen ausführenden Hersteller in der Stichprobe festgestellt wurde.
(74)
Die landesweite Dumpingspanne wurde daraufhin vorläufig auf 9,3 % festgesetzt.
4.3 Korea
4.3.1 Normalwert
(75)
Es wurde festgestellt, dass die meisten Inlandsverkäufe der von allen vier untersuchten Unternehmen zur Ausfuhr in die Union verkauften Warentypen als Geschäfte in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten. Der Normalwert für diese Warentypen stützt sich nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung auf die tatsächlichen Preise, die im Untersuchungszeitraum von unabhängigen Abnehmern im Inlandsmarkt Koreas gezahlt wurden oder zu zahlen waren.
(76)
Wurden Warentypen nicht im normalen Handelsverkehr oder in unzureichenden Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft, musste der Normalwert rechnerisch ermittelt werden. Alle vier untersuchten Unternehmen verzeichneten Inlandsverkäufe bestimmter Warentypen, die entweder in unzureichenden Mengen oder nicht im normalen Handelsverkehr erfolgten. In diesen Fällen wurde der Normalwert auf der unter Randnummer 40 erläuterten Grundlage ermittelt.
4.3.2 Ausfuhrpreis
(77)
Die Ausfuhrverkäufe eines ausführenden Herstellers gingen teilweise direkt an einen verbundenen Einführer innerhalb der Union. Der Ausfuhrpreis wurde infolgedessen nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage der Preise errechnet, zu dem die eingeführten Waren erstmals an einen unabhängigen Käufer weiterverkauft wurden, entsprechend der Methodik unter Randnummer 42.
(78)
Die restlichen Ausfuhren der betroffenen Ware des fraglichen ausführenden Herstellers und sämtliche Ausfuhrverkäufe der drei anderen ausführenden Hersteller gingen unmittelbar an unabhängige Abnehmer innerhalb der Union. Für diese Verkäufe wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
4.3.3 Vergleich
(79)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs von Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussen, gebührend berichtigt. So wurden, soweit zutreffend und gerechtfertigt, für alle untersuchten ausführenden Hersteller Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten und Provisionen vorgenommen.
(80)
Alle vier von der Untersuchung betroffenen Unternehmen beantragten nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe b der Grundverordnung eine Berichtigung für die Erstattung von Zöllen, weil die gleichartige Ware angeblich mit Einfuhrabgaben belastet wurde, wenn sie zum Verbrauch im Ausfuhrland bestimmt war, Abgaben hingegen nicht erhoben oder aber erstattet wurden, wenn die Ware zur Ausfuhr in die Union verkauft wurde.
(81)
Dieses Vorbringen wurde als unbegründet zurückgewiesen, da keines der vier Unternehmen belegen konnte, dass den Unternehmen Einfuhrabgaben erstattet wurden, weil die betroffene Ware in die Union ausgeführt wurde.
4.3.4 Dumpingspannen
(82)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde für jedes Unternehmen der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des betreffenden Warentyps verglichen.
(83)
Auf dieser Grundlage wurde festgestellt, dass bei allen betroffenen ausführenden Herstellern in Korea die Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt, im Sinne des Artikels 9 Absatz 3 der Grundverordnung unter der Geringfügigkeitsschwelle von 2 % liegen.
(84)
Es sei darauf hingewiesen, dass auf die vier ausführenden koreanischen Hersteller sämtliche Ausfuhren mit Ursprung in Korea entfallen, wenn man die Zahlen mit den Eurostat-Einfuhrdaten vergleicht. Daher wurde vorläufig davon ausgegangen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren mit Ursprung in Korea nicht gerechtfertigt war.
(85)
Sollten sich diese Feststellungen im weiteren Verlauf der Untersuchung bestätigten, wird das Verfahren gegenüber Korea eingestellt.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normalwert
(86)
Es wurde festgestellt, dass die meisten Inlandsverkäufe der von beiden untersuchten Unternehmen zur Ausfuhr in die Union verkauften Warentypen, als Geschäfte in repräsentativen Mengen und im normalen Handelsverkehr angesehen werden konnten. Der Normalwert für diese Warentypen stützt sich nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung auf die tatsächlichen Preise, die im Untersuchungszeitraum von unabhängigen Abnehmern im Inlandsmarkt Taiwans gezahlt wurden oder zu zahlen waren.
(87)
Wurden Warentypen nicht im normalen Handelsverkehr oder in unzureichenden Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauft, musste der Normalwert rechnerisch ermittelt werden. Die beiden untersuchten Unternehmen verzeichneten Inlandsverkäufe bestimmter Warentypen, die entweder in unzureichenden Mengen oder nicht im normalen Handelsverkehr erfolgten. In diesen Fällen wurde der Normalwert nach der unter Randnummer 40 erläuterten Methodik ermittelt.
4.4.2 Ausfuhrpreis
(88)
Alle Verkäufe der betroffenen Ware durch die beiden mitarbeitenden ausführenden Hersteller auf dem Unionsmarkt gingen direkt an unabhängige Abnehmer in der Union. Deshalb wurde der Ausfuhrpreis in diesem Fall nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
4.4.3 Vergleich
(89)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs von Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussen, gebührend berichtigt. So wurden, soweit zutreffend und gerechtfertigt, für alle untersuchten ausführenden Hersteller Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, Provisionen, Preisnachlässe und Mengenrabatte vorgenommen.
4.4.4 Dumpingspannen
(90)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde für jedes Unternehmen der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des betreffenden Warentyps verglichen.
(91)
Auf dieser Grundlage erreichten die Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt, folgende Werte:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
geringfügig
(92)
Es sei darauf hingewiesen, dass auf die beiden mitarbeitenden ausführenden taiwanischen Hersteller sämtliche Ausfuhren mit Ursprung in Taiwan entfallen, wenn man die Zahlen mit den Eurostat-Einfuhrdaten vergleicht. Für Taiwan wurde eine landesweite Dumpingspanne festgelegt. Diese landesweite Dumpingspanne lag indessen im Sinne des Artikels 9 Absatz 3 der Grundverordnung unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle von 2 %. Daher wurde vorläufig davon ausgegangen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren mit Ursprung in Taiwan nicht gerechtfertigt war.
(93)
Sollten sich diese Feststellungen im weiteren Verlauf der Untersuchung bestätigten, wird das Verfahren gegenüber Taiwan eingestellt.
5. WIRTSCHAFTSZWEIG DER UNION
5.1 Unionshersteller
(94)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen zu Unionsherstellern herangezogen, einschließlich Informationen aus dem Antrag und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Herstellern in der Union erhoben wurden.
(95)
Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf etwa 121 000 Tonnen geschätzt. Darin ist die Produktion aller Unionshersteller enthalten, die mit der Kommission Kontakt aufnahmen, ferner die geschätzte Produktion von Herstellern, die sich während des Verfahrens nicht äußerten („nicht reagierende Hersteller“). Da zu den nicht reagierenden Herstellern keinerlei sonstigen Informationen vorlagen, wurden für die Ermittlung der Produktion und des Verbrauchs der Union die entsprechenden Angaben aus dem Antrag herangezogen. Auf die nicht reagierenden Hersteller entfielen etwa 22 % der Gesamtproduktion der Union im UZ. Keiner der bekannten Unionshersteller äußerte sich neutral oder sprach sich gegen die Einleitung der Untersuchung aus.
(96)
Die Produktionsmenge der Unionshersteller, die den Antrag unterstützten, betrug im UZ 94 000 Tonnen, was etwa 78 % der geschätzten Gesamtproduktion in der Union entspricht.
5.2 Definition des Wirtschaftszweigs der Union
(97)
Wie unter Randnummer 96 erläutert, ergab die Untersuchung, dass die Hersteller in der Union, die den Antrag unterstützen und sich zur Mitarbeit bei der Untersuchung bereit erklärten, rund 78 % der gesamten Unionsproduktion im UZ ausmachten. Diese Hersteller gelten daher als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
6. SCHÄDIGUNG
6.1 Verbrauch in der Union
(98)
Der Verbrauch wurde ermittelt auf Grundlage der Gesamteinfuhren anhand von Eurostat-Daten und der Gesamtverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, einschließlich der geschätzten Verkäufe der nicht reagierenden Hersteller.
(99)
Wie unter Randnummer 95 ausgeführt, standen zu den nicht reagierenden Herstellern keinerlei sonstigen Informationen über ihre Produktion und ihren Verkauf von HFG zur Verfügung, so dass die entsprechenden Angaben aus dem Antrag herangezogen wurden.
Tabelle 1
Verbrauch in der Union
2005
2006
2007
2008
UZ
Tonnen
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Quelle: Eurostat, Daten aus dem Antrag und aus den Fragebogen.
(100)
Insgesamt sank der Verbrauch in der Union im Bezugszeitraum um 7 %. Die Untersuchung ergab, dass der Verbrauch von 2005 bis 2007 zunächst um insgesamt 20 % stieg und anschließend von 2007 bis zum UZ insgesamt um 22 % sank. Der Rückgang des Verbrauchs im Jahr 2008 und im UZ war darauf zurückzuführen, dass die Nachfrage aufgrund der Wirtschaftskrise insbesondere im zweiten Halbjahr 2008 zurückging.
6.2 Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union
6.2.1 Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(101)
Die Kommission prüfte, ob die Einfuhren von HFG mit Ursprung in der VR China, in Korea und in Taiwan entsprechend Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung kumulativ beurteilt werden sollten.
(102)
Wie vorstehend ausgeführt, wurde im Falle Taiwans und Koreas vorläufig davon ausgegangen, dass die jeweiligen Einfuhren im UZ nicht zu Dumpingpreisen erfolgt waren.
(103)
Daher kam die Kommission vorläufig zu dem Schluss, dass die Auswirkungen der Einfuhren aus Korea und Taiwan nicht mit den gedumpten Einfuhren aus der VR China kumulativ beurteilt werden sollten.
6.2.2 Gedumpte Einfuhren aus der VR China
(104)
Es sei darauf hingewiesen, dass bei einem in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller aus der VR China festgestellt wurde, dass seine Einfuhren auf den Unionsmarkt nicht gedumpt waren. Seine Ausfuhren sollten folglich von der Analyse der Entwicklung der gedumpten Einfuhren der VR China auf den Unionsmarkt ausgenommen werden.
(105)
Um jedoch jede Möglichkeit der Offenlegung sensibler Geschäftsdaten des besagten Herstellers auszuschließen, erschien es im Interesse der Vertraulichkeit geboten, die Daten des nicht dumpenden Ausführers nicht aus den öffentlich zugänglichen Daten, beispielsweise von Eurostat, herauszurechnen.
(106)
In der ersten folgenden Tabelle sind daher alle Ausfuhren von HFG aus der VR China enthalten; in der zweiten Tabelle sind die indexierten Daten zu den gedumpten Einfuhren auf den Unionsmarkt im Bezugszeitraum wiedergegeben.
Tabelle 2a
Gesamte Einfuhren aus der VR China
2005
2006
2007
2008
UZ
Menge (in Tonnen)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Marktanteil
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Preise (in Euro/Tonne)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Quelle: Eurostat.
(107)
Die Menge der gesamten Einfuhren aus der VR China hat sich im Bezugszeitraum drastisch, und zwar um das Dreifache, erhöht, während die durchschnittlichen Einfuhrpreise um 17 % gefallen sind. Dementsprechend nahm der Marktanteil der gedumpten Einfuhren erheblich zu, und zwar von 7,3 % im Jahr 2005 auf 23,6 % im UZ. Die Untersuchung zeigte, dass die aus der VR China eingeführten Warenmengen selbst von 2007 bis zum UZ, als der Verbrauch um 22 % einbrach, noch um 15 % zunahmen, was zu einem Anstieg ihres Marktanteils um 7,7 Prozentpunkte führte.
6.2.2.1 Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren
Tabelle 2b
Gedumpte Einfuhren aus der VR China
2005
2006
2007
2008
UZ
Einfuhren (in Tonnen)
Index
100
240
582
728
714
Marktanteil
Index
100
227
485
667
768
Preise (in Euro/Tonne)
Index
100
67
61
63
61
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantworten.
(108)
Die Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China nahm im Bezugszeitraum drastisch zu, so dass sich ihr Marktanteil mehr als versiebenfachte. Zudem ergab die Untersuchung, dass die gedumpten Einfuhren im UZ trotz des von 2007 bis zum UZ gesunkenen Verbrauchs erhebliche Marktanteile hinzugewinnen konnten.
(109)
Die Durchschnittspreise der gedumpten Einfuhren aus der VR China wiesen während des Bezugszeitraums einen Rückgang um 39 % auf, so dass die Preise des Wirtschaftszweigs der Union, wie unter Randnummer 112 ausgeführt, im UZ unterboten wurden.
6.2.2.2 Preisunterbietung
(110)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden je Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, verglichen mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der Einfuhren aus der VR China, die dem ersten unabhängigen Kunden auf dem EU-Markt in Rechnung gestellt wurden, und zwar auf cif-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle und nach der Einfuhr angefallene Kosten.
(111)
Die Kooperation der chinesischen Ausführer war hoch und belief sich auf 69 % der Gesamtmenge der Ausfuhren aus der VR China in die Union im UZ. Da die Untersuchung ergab, dass ein chinesischer Ausführer seine Einfuhren auf den Unionsmarkt nicht dumpte, blieben diese bei der Analyse der Preisunterbietung unberücksichtigt.
(112)
Der Vergleich ergab, dass die EU-Verkaufspreise für die gedumpte betroffene Ware mit Ursprung in der VR China die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ um 24,2 % unterboten.
6.3 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.3.1 Vorbemerkungen
(113)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Beurteilung aller relevanten Wirtschaftsindikatoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2005 bis zum Ende des UZ beeinflussten.
6.3.2 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 3
2005
2006
2007
2008
UZ
Produktion (in Tonnen)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapazität (in Tonnen)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Kapazitätsauslastung
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Quelle: Fragebogen.
(114)
Wie die vorstehende Tabelle zeigt, sank die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 36 %. Es ist anzumerken, dass der Unionsverbrauch von 2005 bis 2007 zwar um 20 % zunahm, dass die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union in diesem Zeitraum aber stabil blieb, wohingegen sie von 2007 bis zum UZ parallel zum Rückgang des Verbrauchs in der Union deutlich sank.
(115)
Der Wirtschaftszweig der Union verringerte seine Produktionskapazitäten im UZ um rund 144 000 Tonnen. Angesichts des stagnierenden Absatzes und sinkender Produktionsmengen ging die Auslastung der verfügbaren Kapazitäten indessen von 91 % im Jahr 2005 auf 65 % im UZ zurück. Dieser Rückgang ereignete sich hauptsächlich von 2007 bis zum UZ.
6.3.3 Verkaufsmenge und Marktanteil
(116)
Die in der folgenden Tabelle aufgeführten Verkaufszahlen beziehen sich auf die Verkäufe an den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt.
Tabelle 4
2005
2006
2007
2008
UZ
Verkaufsmenge (in Tonnen)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Marktanteil
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Quelle: Fragebogen.
(117)
Während der Unionsverbrauch von 2005 bis 2007 um 20 % zunahm, stieg die Menge der betroffenen Ware, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt verkaufte, um lediglich 4 %. Der Wirtschaftszweig der Union konnte mit anderen Worten in diesem Zeitraum nicht vom gestiegenen Verbrauch profitieren. Ferner war im restlichen Bezugszeitraum zu beobachten, dass die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union sogar um 31 % einbrach, während der Unionsverbrauch nur um 22 % schrumpfte. Infolgedessen nahm die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union kontinuierlich und in erheblichem Umfang ab, so dass der Verlust an Marktanteilen im Bezugszeitraum nicht weniger als 11,9 % betrug.
6.3.4 Durchschnittliche Stückpreise des Wirtschaftszweigs der Union
(118)
Im Bezugszeitraum sanken die Durchschnittspreise ab Werk, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, um 9 %. Dieser Rückgang trat hauptsächlich von 2007 bis zum UZ ein und fiel damit zeitlich mit dem steilen Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China zusammen. Daraufhin musste der Wirtschaftszweig der Union seine Verkaufspreise trotz gestiegener Rohstoffpreise senken, insbesondere im UZ.
Tabelle 5
2005
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittspreis (in Euro/Tonne)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Quelle: Fragebogen.
(119)
Es wurde festgestellt, dass die durchschnittlichen Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union von 2005 bis zum UZ de facto um 6 % zunahmen. Dafür war hauptsächlich der gestiegene Preis für PET-Chips, dem wichtigsten Rohstoff bei der Produktion von HFG, verantwortlich. Der Durchschnittspreis für PET-Chips erhöhte sich von 2005 bis 2008 um 12 % und ging anschließend wieder auf das Niveau des Jahres 2005 zurück. Der Wirtschaftszweig der Union war im gleichen Zeitraum jedoch gezwungen, seine Verkaufspreise niedrig zu halten, um sich gegen die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren behaupten zu können. Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union lagen im UZ somit weit unter seinen Kosten.
6.3.5 Lagerbestände
(120)
Auf die Lagerbestände entfielen rund 15 % der Produktionsmenge im UZ. Der Wirtschaftszweig der Union baute seine Lagerbestände während des Bezugszeitraums um 9 % ab, insbesondere von 2007 bis zum UZ. Dieser Abbau muss allerdings vor dem Hintergrund der schwächeren Geschäftstätigkeit infolge der Rationalisierungen im Wirtschaftszweig der Union gesehen werden.
Tabelle 6
2005
2006
2007
2008
UZ
Lagerbestände (in Tonnen)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Quelle: Fragebogen.
6.3.6 Beschäftigung, Löhne und Produktivität
Tabelle 7
2005
2006
2007
2008
UZ
Beschäftigung - Vollzeitäquivalente (VZÄ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Arbeitskosten (in Euro/VZÄ)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivität (in Tonnen/Beschäftigten)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Quelle: Fragebogen.
(121)
Aufgrund der Rationalisierungen im Wirtschaftszweig der Union sank die Zahl der Beschäftigten im Bezugszeitraum deutlich um 23 %. Der Rückgang der Produktivität ist vor dem Hintergrund des allgemeinen Rationalisierungsprozesses zu sehen, weil eine Abnahme der Beschäftigtenzahlen erst eine gewisse Zeit nach dem Absinken der Produktion eintritt. Die Arbeitskosten nahmen im Bezugszeitraum mit 6 % geringfügig zu.
6.3.7 Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 8
2005
2006
2007
2008
UZ
Rentabilität
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Cashflow (in 1 000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investitionen (in 1 000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Kapitalrendite
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Quelle: Fragebogen.
(122)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ermittelt. Im Bezugszeitraum sank die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union von einem Plus von 3 % im Jahr 2005 auf ein Minus von 13,3 % im UZ. Obwohl sich der Verbrauch in der Union von 2005 bis 2007 nach oben entwickelte, verhinderten die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, dass der Wirtschaftszweig der Union von dieser positiven Tendenz profitierte.
(123)
Die Entwicklung des Cashflows, also der Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, spiegelt weitgehend die Entwicklung der Rentabilität wider. Also weist auch der Cashflow im Bezugszeitraum einen deutlichen Rückgang auf. Gleiches kann über die Kapitalrendite gesagt werden, welche sich im Bezugszeitraum ähnlich negativ entwickelte wie die Geschäftsergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union.
(124)
Aufgrund dieser Situation war der Wirtschaftszweig der Union kaum noch in der Lage zu investieren, weil der Cashflow im Bezugszeitraum stark abnahm. Infolgedessen gingen die Investitionen im Bezugszeitraum um 89 % zurück.
6.3.8 Wachstum
(125)
Obwohl der Verbrauch in der Union von 2005 bis 2007 um 20 % zunahm, konnte der Wirtschaftszweig der Union seine Absatzmengen auf dem Unionsmarkt nur um 4 % erhöhen, so dass ihm das Anwachsen des Unionsverbrauchs nicht zugute kam. Betrachtet man die Entwicklung im Bezugszeitraum, fällt auf, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union mit 29 % erheblich stärker ausfiel als der Rückgang des Verbrauchs in der Union um 7 %. Demgemäß sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im besagten Zeitraum deutlich um 12 Prozentpunkte.
6.3.9 Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(126)
Die bereits genannten Dumpingspannen für die VR China liegen über der Geringfügigkeitsschwelle. Angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen als nicht unerheblich betrachtet werden.
6.4 Schlussfolgerung zur Schädigung
(127)
Die Untersuchung ergab, dass im Bezugszeitraum bei den meisten Schadensindikatoren wie der Produktion (- 36 %), der Kapazitätsauslastung (- 28 %), dem Volumen der Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt (- 29 %), dem Marktanteil (- 12 Prozentpunkte) und der Produktivität (- 16 %) ein Rückgang zu verzeichnen war. Außerdem entwickelten sich die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union, z. B. der Cashflow (- 241 %) und die Rentabilität (- 16,3 Prozentpunkte), deutlich negativ. Dadurch wurden auch die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union insbesondere im UZ eingeschränkt.
(128)
Es wurde festgestellt, dass die größten Verluste von 2008 bis zum UZ eintraten, als die gedumpten Einfuhren aus der VR China sich trotz des deutlichen Rückgangs des Unionsverbrauchs weiter in großen Mengen auf dem Unionsmarkt behaupteten, indem sie die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ um mehr als 24 % unterboten.
(129)
Die Untersuchung ergab außerdem, dass die Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union im Jahr 2008 am höchsten waren, was überwiegend auf den starken Anstieg der Preise für den wichtigsten Rohstoff zurückzuführen war. Im UZ konnte der Wirtschaftszweig der Union seine Produktionskosten noch durch Rationalisierungsbemühungen und aufgrund der hauptsächlich in der zweiten Hälfte des UZ sinkenden PET-Preise im Griff behalten. Es gelang dem Wirtschaftszweig der Union im UZ angesichts der deutlichen Preisunterbietung seitens der chinesischen Ausführer allerdings nicht, seine Verkaufspreise auf ein kostendeckendes Niveau anzuheben. Dadurch kam es im UZ zu einer gravierenden Verschlechterung seiner finanziellen Lage.
(130)
Aus dieser Analyse zog die Kommission den Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
7. SCHADENSURSACHE
7.1 Einleitung
(131)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren, die den Wirtschaftszweig der Union möglicherweise zur gleichen Zeit geschädigt haben, wurden ebenfalls geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
7.2 Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(132)
Den Ergebnissen der Untersuchung zufolge nahmen die gedumpten Einfuhren aus der VR China während des Bezugszeitraums drastisch zu, wodurch sich ihr Marktanteil in der Union von 2005 bis zum UZ mehr als versiebenfachte. Es wurde auch festgestellt, dass die Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China von 2008 bis zum UZ hoch blieb und ihr Marktanteil sogar noch um 15 % wuchs, obwohl der Verbrauch in der Union um etwa 15 % einbrach.
(133)
Im Bezugszeitraum hatte der Wirtschaftszweig der Union einen spürbaren Rückgang seiner Verkaufsmenge um 29 % und somit ein Schrumpfen seiner Marktanteile von 51,1 % auf 39,2 % zu verzeichnen, was einem Verlust von beinahe 12 Prozentpunkten entspricht. Von 2008 bis zum UZ sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union um zwei Prozentpunkte, wohingegen jener der gedumpten Einfuhren aus China wuchs, obwohl die Nachfrage auf dem Unionsmarkt zurückging.
(134)
Die Preise der gedumpten Einfuhren sanken im Bezugszeitraum um 39 %, wodurch die Preise des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt erheblich unterboten wurden. Der Wirtschaftszweig der Union konnte daher seine Preise nicht erhöhen, um die gestiegenen Rohstoffpreise aufzufangen. Die Rentabilität der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt ging somit, wie unter Randnummer 122 ausgeführt, von einem Gewinn von 3 % im Jahr 2005 auf einen Verlust von 13,3 % im UZ zurück.
(135)
Die Untersuchung ergab außerdem, dass die wachsenden Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China negative Folgen für den Markt insgesamt hatten, weil sie auf das Preisniveau drückten.
(136)
Es wird deshalb die Auffassung vertreten, dass der anhaltende Druck der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China auf den Unionsmarkt dem Wirtschaftszweig der Union nicht erlaubte, seine Verkaufspreise an die gestiegenen Rohstoffpreise anzupassen, insbesondere im Jahr 2008, in dem die PET-Preise ihren Höchststand erreichten. Dies erklärte den Verlust von Marktanteilen und die rückläufige Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union.
(137)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts kann vorläufig festgestellt werden, dass der massive Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China deutlich negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatte.
7.3 Auswirkungen anderer Faktoren
7.3.1 Nachfrageentwicklung auf dem Unionsmarkt
(138)
Wie unter Randnummer 100 ausgeführt, stieg der Verbrauch von HFG in der Union von 2005 bis 2007 zunächst und sank im Jahr 2008 sowie im UZ wieder. Im Bezugszeitraum büßte der Wirtschaftszweig der Union einen nicht unerheblichen Teil seiner Marktanteile ein. Obwohl sich nicht ausschließen lässt, dass sich der Abwärtstrend des Unionsverbrauchs von 2008 bis zum UZ negativ auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben mag, darf nicht außer Acht gelassen werden, dass die chinesischen Ausführer gleichzeitig ihren Marktanteil vergrößern konnten. Demzufolge wird davon ausgegangen, dass die Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht nur durch die schwache Nachfrage erklärt werden kann, sondern überwiegend durch die massive Zunahme der gedumpten Einfuhren aus der VR China und die von den chinesischen Ausführern praktizierte Preisunterbietung.
7.3.2 Rohstoffpreise
(139)
Die Preise für die Rohstoffe, hauptsächlich PET-Chips, stiegen von 2005 bis 2008 deutlich an, sanken allerdings in der zweiten Hälfte des UZ wieder und erreichten bei Ende des UZ erneut das Niveau des Jahres 2005.
(140)
Die Untersuchungsergebnisse bestätigten, dass die Kosten des Wirtschaftszweigs der Union für die Herstellung von HFG die gleiche Tendenz aufwiesen wie die Rohstoffpreise, d. h. sie stiegen im Bezugszeitraum insgesamt um 6 % an. Wenn auf einem Markt faire Handelsbedingungen herrschen und insbesondere kein schädigendes Dumping stattfindet, kann jedoch davon ausgegangen werden, dass die Preise regelmäßig an die Entwicklung der verschiedenen Produktionskostenparameter angepasst werden. Das geschah in diesem Fall nicht. Der Wirtschaftszweig der Union war vielmehr gezwungen, seine Verkaufspreise niedrig zu halten, um sich gegen die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China zu behaupten, was zu einem deutlichen Rückgang seiner Rentabilität führte. Daher wird vorläufig davon ausgegangen, dass die von den chinesischen Ausführern praktizierte Unterbietung einen Preisdruck auf dem Unionsmarkt verursachte, so dass der Wirtschaftszweig der Union seine Verkaufspreise nicht auf ein kostendeckendes Niveau anheben konnte.
7.3.3 Produktion des Wirtschaftszweigs der Union für den Eigenbedarf
(141)
Die Untersuchung ergab, dass nur ein Hersteller in der Union, der bei der Untersuchung mitarbeitete, vertikal integriert war und die Eigenbedarfsproduktion in nachgelagerten Branchen zu Mehrwertprodukten weiterverarbeitet wurde. Die Untersuchung lieferte keinerlei Anhaltspunkte für Probleme im Zusammenhang mit dieser nachgelagerten Produktion. Die Eigenbedarfsproduktion blieb im Bezugszeitraum stabil bei etwa 7 % des Produktionsvolumens.
(142)
Aufgrund dessen wird die Auffassung vertreten, dass die für den Eigenverbrauch bestimmte Produktion des Wirtschaftszweigs der Union insbesondere im UZ nicht zur Verschlechterung seiner finanziellen Lage beitrug.
7.3.4 Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(143)
Obwohl die Analyse der Schädigung und der Schadensursachen sich auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt konzentrierte, wurde geprüft, ob seine Ausfuhrleistung möglicherweise ein Faktor ist, durch den sich die Schädigung erklären lässt. Die Analyse zeigte, dass die Ausfuhrverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer im Bezugszeitraum relativ bescheiden blieben (etwa 3 %). Der Rückgang der Exportverkäufe von rund 18 000 Tonnen im Jahr 2005 auf etwa 7 000 Tonnen im UZ ließe sich durch den Produktionsrückgang im selben Zeitraum erklären. Der Ausfuhrpreis war jedoch höher als der Preis, den der Wirtschaftszweig der Union seinen Kunden auf dem Unionsmarkt berechnete. Es wurde daher die Ansicht vertreten, dass sich der Umfang der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und insbesondere der beträchtliche Rentabilitätsverlust im UZ durch den Rückgang der Ausfuhrmengen nicht erklären lässt.
7.3.5 Einfuhren aus anderen Drittländern
(144)
Die Mengen- und Preisentwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern von 2005 bis zum UZ stellt sich folgendermaßen dar:
Tabelle 9
Andere Drittländer
2005
2006
2007
2008
UZ
Einfuhren (in Tonnen)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Marktanteil
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Preis (in Euro/Tonne)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Quelle: Eurostat.
(145)
Die wichtigsten anderen Drittländer, die HFG in die Union ausführen, sind Belarus, Japan, die Schweiz und Thailand. Wie der vorstehenden Tabelle zu entnehmen ist, war die Gesamtmenge der Einfuhren aus diesen Ländern gemessen am Unionsverbrauch relativ gering und ging im Bezugszeitraum um 45 % zurück. Die durchschnittlichen Einfuhrpreise blieben im UZ weiter relativ hoch.
(146)
In Anbetracht der vorstehenden Erläuterungen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus diesen Drittländern nicht zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
7.3.6 Einfuhren aus Korea und Taiwan
(147)
Wie vorstehend ausgeführt, wurde im Falle Taiwans und Koreas vorläufig davon ausgegangen, dass die jeweiligen Einfuhren im UZ nicht zu Dumpingpreisen erfolgt waren. Diese Einfuhren sind in den folgenden Tabellen 10 und 11 dargestellt:
Tabelle 10
Einfuhren aus Korea insgesamt
2005
2006
2007
2008
UZ
Menge (in Tonnen)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Marktanteil
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Preise (in Euro/Tonne)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Quelle: Eurostat.
(148)
Wie der vorstehenden Tabelle zu entnehmen ist, entwickelten sich die Einfuhrmengen aus Korea im Bezugszeitraum im Großen und Ganzen ähnlich wie der Verbrauch. Die Einfuhrmenge stieg von 17 542 Tonnen im Jahr 2005 auf 24 580 Tonnen im UZ. Das Ergebnis war eine Zunahme des Marktanteils von 7,9 % im Jahr 2005 auf 11,9 % im UZ. Bemerkenswert ist jedoch, dass die Einfuhrmengen von 2007 bis zum Ende des UZ erheblich zurückgingen.
(149)
Es ist ebenfalls bemerkenswert, dass die durchschnittlichen Preise für Einfuhren aus Korea im Bezugszeitraum zwar um 15 % sanken, sie aber im selben Zeitraum immer noch höher blieben als die Durchschnittspreise für Einfuhren aus der VR China.
Tabelle 11
Einfuhren aus Taiwan insgesamt
2005
2006
2007
2008
UZ
Menge (in Tonnen)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Marktanteil
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Preise (in Euro/Tonne)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Quelle: Eurostat.
(150)
Die Einfuhren aus Taiwan stiegen um 11 % von 7 343 Tonnen im Jahr 2005 auf 8 163 Tonnen im UZ. Gleichzeitig stieg der Marktanteil dieser Einfuhren leicht von 3,3 % im Jahr 2005 auf 4 % im UZ. Wie die koreanischen Einfuhren gingen auch die taiwanischen von 2007 bis zum Ende des UZ erheblich zurück.
(151)
Die durchschnittlichen Preise für Einfuhren aus Taiwan sanken im Bezugszeitraum um 14 %, verharrten aber im selben Zeitraum auf einem wesentlich höheren Niveau als die Preise für die Einfuhren aus der VR China.
(152)
Aufgrund dieser Sachlage kann man nicht ausschließen, dass die Einfuhren aus Korea und Taiwan in gewissem Umfang zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen. Dennoch dürften die Einfuhrmengen und -preise im UZ nicht so hoch gewesen sein, dass sie den ursächlichen Zusammenhang zwischen gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union entkräften.
7.3.7 Andere Hersteller in der Union
(153)
Die Auswertung von Zahlen zum Unionsmarkt ließ erkennen, dass die anderen Hersteller in der Union im Bezugszeitraum keine Marktanteile hinzugewannen. Die Untersuchung lieferte keine Anhaltspunkte für ein besonderes Problem im Wettbewerb unter den Unionsherstellern oder für eine Handelsverzerrung, die die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erklären könnten.
(154)
Auf dieser Grundlage wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die nicht in die Definition des Wirtschaftszweigs der Union einbezogenen Hersteller nicht zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
7.4 Schlussfolgerung zur Schadensursache
(155)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass es im Bezugszeitraum einen deutlichen Anstieg des Volumens und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren mit Ursprung in der VR China gab. Zudem wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren, welche unter den Preisen lagen, die vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt für gleichartige Warentypen berechnet wurden, gedumpt waren.
(156)
Diese Steigerung der Menge und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China erfolgte von 2005 bis 2007 zeitgleich mit dem Anstieg der Gesamtnachfrage in der Union und dem Verlust von Marktanteilen des Wirtschaftszweigs der Union. Außerdem konnten die chinesischen Ausführer von 2007 bis zum UZ ihren Marktanteil sogar vergrößern, obwohl die Nachfrage auf den Unionsmarkt schrumpfte. Gleichzeitig war zu beobachten, dass sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union und die Hauptindikatoren für seine wirtschaftliche Lage weiter negativ entwickelten. Der enorme Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, mit denen die Preise des Wirtschaftszweigs der Union ständig unterboten wurden, führte de facto zu einem Rentabilitätsverlust des Wirtschaftszweigs der Union von über 16 Prozentpunkten, was im UZ gravierende Verluste verursachte.
(157)
Die Prüfung der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, ergab, dass sie den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht entkräften.
(158)
Die vorstehende Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, führt vorläufig zu dem Schluss, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China dem Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
8. UNIONSINTERESSE
8.1 Vorbemerkung
(159)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob in diesem Fall trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping im Hinblick auf das Unionsinteresse zwingende Gründe gegen die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen sprechen. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
8.2 Wirtschaftszweig der Union
(160)
Der Wirtschaftszweig der Union besteht aus vier Herstellern in verschiedenen Mitgliedstaaten der Union, bei denen über 1 300 Personen mit der Produktion der betroffenen Ware direkt beschäftigt sind.
(161)
Der Wirtschaftszweig der Union erlitt durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung. Es wird daran erinnert, dass alle Schadensindikatoren im Bezugszeitraum eine negative Entwicklung aufwiesen. Vor allem die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie der Cashflow, die Kapitalrendite und die Rentabilität entwickelten sich deutlich negativ. Werden keine Maßnahmen getroffen, wird sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union höchstwahrscheinlich weiter verschlechtern.
(162)
Es steht zu erwarten, dass durch die Einführung vorläufiger Antidumpingzölle auf dem Unionsmarkt wieder faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union seine Preise für HFG dann so gestalten kann, dass sie die verschiedenen Kostenparameter und die Marktbedingungen widerspiegeln. Es kann davon ausgegangen werden, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die Einführung vorläufiger Maßnahmen zumindest einen Teil der im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteile zurückgewinnen kann, was weitere positive Auswirkungen auf seine wirtschaftliche Lage und seine Rentabilität hätte.
(163)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von HFG mit Ursprung in der VR China im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
8.3 Einführer
(164)
Es wurden Fragebogen an zehn Einführer in der Union verschickt. Nur zwei Einführer mit Sitz in Deutschland und in Spanien, auf die 15,4 % bzw. 0,2 % der gesamten Einfuhren aus der VR China entfielen, arbeiteten an der Untersuchung mit. Die Untersuchung ergab beim ersten Einführer, dass er die betroffene Ware ausschließlich aus der VR China einführte und nahezu seinen gesamten Umsatz damit erzielte. Ein Antidumpingzoll von 9 % würde im schlimmsten Fall zu einer erheblichen Rentabilitätseinbuße führen, so dass dieses Unternehmen in die Verlustzone rutschen könnte. Es wird jedoch davon ausgegangen, dass es die gestiegenen Kosten wenigstens teilweise an seine Kunden weitergeben könnte, da es eine starke Marktposition bei bestimmten großen Verwendern innehat. Außerdem könnte es zumindest mittelfristig auf andere Lieferquellen zurückgreifen. Für den zweiten Einführer entfiel nur ein begrenzter Teil seiner gesamten Geschäftstätigkeit auf die betroffene Ware (0-5 %), so dass etwaige negative Folgen der vorgeschlagenen Maßnahmen wohl zu vernachlässigen wären.
(165)
Ausgehend von den verfügbaren Informationen wurde daher der Schluss gezogen, dass sich die Einführung von vorläufigen Antidumpingmaßnahmen zwar negativ auf einen der beiden obengenannten Ausführer auswirken würde, dieser aber auch in der Lage wäre, die Kostensteigerung wenigstens teilweise an seine Abnehmer weiterzugeben und/oder zu anderen Bezugsquellen zu wechseln. Die Einführung vorläufiger Maßnahmen dürfte sich daher auf die Einführer insgesamt nicht sehr negativ auswirken.
8.4 Verwender
(166)
Die Verwender von HFG zeigten großes Interesse an diesem Fall. Es wurde Kontakt zu 68 Verwendern aufgenommen, wovon 33 an der Untersuchung mitarbeiteten. Auf diese mitarbeitenden Verwender entfielen 25 % der gesamten Einfuhren aus der VR China. Sie sind überall in der Union niedergelassen und in unterschiedlichen Wirtschaftszweigen tätig, zu denen auch Reifenherstellung und im Kfz-Bedarf, die Herstellung von Seilen und industrielle Anwendungen gehören.
(167)
Aus Gründen der Klarheit und weil die Einführung vorläufiger Maßnahmen die Verwender je nach Geschäftsfeld unterschiedlich treffen würde, wurden die Verwender zwecks Analyse der Auswirkungen der Maßnahmen wie nachstehend beschrieben nach Wirtschaftszweigen zusammengefasst.
(168)
Von den Verwendern, die in der Reifenbranche tätig sind, antworteten vier Reifenhersteller. Den Daten der Reifenhersteller zufolge ist der Anteil der HFG an den Herstellungskosten eines Reifens relativ gering (im Durchschnitt weniger als 1 %); der durchschnittliche Gewinn bei der Reifenherstellung belief sich auf etwa 2 %. Es wurde festgestellt, dass keiner der mitarbeitenden Verwender die betreffende Ware aus der VR China einführte. Würden vorläufige Antidumpingzölle eingeführt, dürften diese Verwender von den Maßnahmen gegen Einfuhren aus der VR China nicht betroffen sein. Sollten aber andere Verwender in dieser Branche die betroffene Ware aus der VR China einführen, gäbe es immer noch eine Reihe alternativer Bezugsquellen.
(169)
Von den Verwendern aus dem Automobilsektor (hauptsächlich Hersteller von Sicherheitsgurten und Airbags) erhielt die Kommission sechs beantwortete Fragebogen. Auf diese sechs Unternehmen entfielen im UZ 5 % der Gesamteinfuhren von HFG aus der VR China. Insgesamt wurde festgestellt, dass diese Unternehmen weniger als 4 % ihres Gesamtumsatzes mit Produkten erzielten, für die HFG verwendet werden, und dass der Gewinn in dieser Branche durchschnittlich bei rund 3 % lag. Die sechs Unternehmen bezogen HFG überwiegend von Unionsherstellern und deckten nur 11 % ihres Bedarfs mit Einfuhren aus der VR China. Somit dürfte die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegen Einfuhren aus der VR China die Automobilbranche insgesamt kaum ernsthaft in Mitleidenschaft ziehen, da die Unternehmen rentabel arbeiten und die VR China nicht ihre wichtigste Bezugsquelle darstellt.
(170)
Die Hersteller von Seilen schickten drei ausgefüllte Fragebogen zurück, so dass nicht einmal 1 % der Gesamteinfuhren aus der VR China im UZ erfasst waren. Rund 18 % ihrer gesamten Geschäftstätigkeit stand mit der Verwendung von HFG in Zusammenhang; die durchschnittliche Gewinnspanne in diesem Geschäftsfeld lag im UZ bei etwa 8 %. Daraus lässt sich folgern, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingzölle auf die Einfuhren aus der VR China die Gewinnspannen dieser Hersteller wohl nur geringfügig schmälern dürfte. Die Untersuchung ergab auch, dass im UZ die meisten Einfuhren (66 %) aus der VR China stammten, während 20 % auf die Einfuhren mit Ursprung in Korea entfielen. Aus diesen Gründen würde sich die Einführung von Maßnahmen kaum gravierend auf diese Branche auswirken, weil sie sich nur begrenzt auf die Gewinnspanne auswirken dürften und andere Bezugsquellen vorhanden sind.
(171)
Manche Seilhersteller machten geltend, der allergrößte Anteil von HFG werde in anderen Branchen, z. B. dem Industriesektor und dem Automobilbau, verwendet; deshalb würde die Einführung von Antidumpingmaßnahmen dazu führen, dass die Seilhersteller nicht mehr genügend HFG der von ihnen verwendeten Typen beziehen könnten, da die Unionshersteller angeblich vorrangig die größten Abnehmer beliefern würden, die übrigen Branchen hingegen nur, falls noch freie Kapazitäten verfügbar seien. Dem ist entgegenzuhalten, dass andere Bezugsquellen bestehen, darunter der Wirtschaftszweig der Union, Korea und Taiwan, aber auch andere Drittländer, gegen die keine Maßnahmen gelten. Daher wurde dieses Vorbringen zurückgewiesen.
(172)
Aus der Branche der industriellen Anwendungen wie den Herstellern von Bedachungen, Gurten, Riemen und Industrietextilien kamen insgesamt 19 beantwortete Fragebogen zurück. Auf diese Verwender entfielen im UZ 19 % der gesamten Einfuhren aus der VR China. Den für diese Branche verfügbaren Informationen zufolge wurden HFG bei 64 % der gesamten Geschäftstätigkeit verwendet bei einer durchschnittlichen Gewinnspanne von 13 %. Antidumpingzölle dürften nur zu einer leichten Schmälerung der durchschnittlichen Gewinnspanne in dieser Branche führen. Die Untersuchung ergab ferner, dass diese Verwender die betroffene Ware hauptsächlich von Unionsherstellern und aus der VR China bezogen. Daher dürfte die Einführung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China diese Branche nicht nennenswert beeinträchtigen, weil sich dies nur begrenzt auf die Gewinnspanne auswirken würde und zudem andere Bezugsquellen zur Verfügung stehen.
(173)
Manche Verwender wandten ein, etwaige Antidumpingmaßnahmen würden sich in zweierlei Hinsicht negativ auf sie auswirken. Zum einen gebe es zu wenige Bezugsquellen, zum anderen würden die betroffenen Länder von der betroffenen Ware auf Waren für den nachgelagerten Markt umsteigen.
(174)
Der Einwand, es gebe keine alternativen Bezugsquellen, ist mit dem Hinweis zu entkräften, dass gegen Korea und Taiwan keine vorläufigen Maßnahmen eingeführt werden. Außerdem gibt es andere Bezugsquellen in Drittländern, die von keinen Maßnahmen betroffen sind, wie bereits unter Randnummer 171 ausgeführt wurde. Im Übrigen ließ die Untersuchung zwar eine mangelhafte Belieferung bestimmter Verwender durch manche Hersteller in der Union erkennen. Die Analyse lieferte aber keinerlei Anhaltspunkte dafür, dass es sich um regelmäßige Engpässe handelte. Ausgehend davon und insbesondere wegen des Vorhandenseins anderer Bezugsquellen wurde das Vorbringen zurückgewiesen.
(175)
Auf den Einwand, die HFG-Hersteller in den betroffenen Ländern würden auf Waren für den nachgelagerten Markt umsteigen, ist zu entgegnen, dass Korea und Taiwan von den vorläufigen Maßnahmen nicht betroffen sein werden. Selbst wenn die chinesischen Ausführer einen Teil ihrer Ausfuhren auf den nachgelagerten Markt umlenken, ist davon auszugehen, dass die Verwender von HFG wettbewerbsfähig bleiben, weil sie HFG immer noch von anderen Lieferanten beziehen können, die von keinerlei Maßnahmen betroffen sind. Daher wurde dieses Vorbringen zurückgewiesen.
(176)
Berücksichtigt man das oben Ausgeführte, dürften die Auswirkungen auf die Verwender in den verschiedenen Branchen insgesamt begrenzt bleiben, selbst wenn einige Verwender durch die Maßnahmen gegenüber Einfuhren aus der VR China beeinträchtigt werden dürften. Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde daher vorläufig der Schluss gezogen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von HFG mit Ursprung in der VR China höchstwahrscheinlich keine gravierenden negativen Auswirkungen auf die Verwender der betroffenen Ware hätten.
8.5 Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(177)
Aus der vorstehenden Sachlage wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass insgesamt auf der Grundlage der vorliegenden Informationen keine zwingenden Gründe des Unionsinteresses gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von HFG mit Ursprung in der VR China sprechen.
9. NICHTEINFÜHRUNG VON ZÖLLEN
(178)
In Anbetracht dessen, dass die landesweiten gewogenen durchschnittlichen Dumpingspannen für Einfuhren mit Ursprung in Korea und Taiwan geringfügig sind, werden keine vorläufigen Antidumpingzölle gegenüber Einfuhren mit Ursprung in diesen Ländern eingeführt.
10. VORGESCHLAGENE VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
10.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(179)
Angesichts der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(180)
Zwecks Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen herangezogen sowie der Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs erforderlich ist.
(181)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union in die Lage versetzen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen Gewinn vor Steuern zu erwirtschaften, den eine solche Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union angemessenerweise erzielen könnte. Die Kommission ist der Auffassung, dass für den Gewinn, der ohne gedumpte Einfuhren erwirtschaftet werden könnte, das Jahr 2005 herangezogen werden sollte, da es das einzige Jahr ist, in dem der Wirtschaftszweig der Union Gewinne erwirtschaftete und Einfuhren aus der VR China auf dem Unionsmarkt weniger stark vertreten waren. Somit werden 3 % des Umsatzes als angemessene Mindestgewinnspanne angesehen, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping voraussichtlich hätte erwarten dürfen.
(182)
Auf dieser Grundlage wurde für den EU-Wirtschaftszweig ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt. Der nicht schädigende Preis wurde anhand der Produktionskosten zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne von 3 % ermittelt.
(183)
Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend für jeden Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der chinesischen ausführenden Hersteller der Stichprobe mit dem nicht schädigenden Preis der entsprechenden im UZ vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt verkauften Warentypen bestimmt. Die Differenz, die sich aus diesem Vergleich ergab, wurde als Prozentsatz des durchschnittlichen cif-Einfuhrwerts der verglichenen Warentypen ausgedrückt.
10.2 Vorläufige Maßnahmen
(184)
Aus den aufgeführten Gründen sollten daher gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, d. h. nach der so genannten Regel des niedrigeren Zolls, vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne eingeführt werden, je nachdem, welche Spanne niedriger ist.
(185)
Die in dieser Verordnung angegebenen unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Sie spiegeln damit die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt wurden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(186)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(187)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der landesweite Zollsatz nicht nur für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller gelten, sondern auch für die Hersteller, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(188)
Folgende Dumping- und Schadensspannen wurden festgelegt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadens spanne
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
entfällt
Nicht in die Stichprobe einbezogene mitarbeitende Unternehmen
8,9 %
57,3 %
Alle übrigen Unternehmen
9,3 %
57,6 %
11. UNTERRICHTUNG
(189)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mitgeteilt, und zwar mit der Einladung, schriftlich dazu Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass alle Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüfen werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von hochfesten Garnen aus Polyestern (ausgenommen Nähgarne), nicht in Aufmachungen für den Einzelverkauf, einschließlich synthetische Monofile von weniger als 67 dtex, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter dem KN-Code 5402 20 00 eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Im Anhang aufgeführte Unternehmen
8,9
A977
Alle übrigen Unternehmen
9,3
A999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Gemäß Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 1. Juni 2010
REGULAMENTUL (UE) NR. 478/2010 AL COMISIEI
din 1 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea
(1)
La 8 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de fire de mare rezistență din poliester care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 60 %, din producția totală de fire de mare rezistență din poliester a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii, alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, Coreei și Taiwanului cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.
(4)
Reclamantul, alți producători din Uniune, producători-exportatori din RPC, Coreea și Taiwan, importatori și utilizatori și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Ținând cont de numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și Coreea și de importatori, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și Coreea, precum și importatorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 iulie 2008-30 iunie 2009.
(6)
După cum se explică mai departe în considerentele 22-27, 11 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. În ceea ce privește Coreea, patru producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.
(7)
Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori care au cooperat, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori din RPC sau grupuri de societăți înrudite având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
(8)
În cazul Coreei, numai patru producători-exportatori au furnizat informația necesară pentru exercițiul de eșantionare. Ținând cont de numărul scăzut de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC care doresc acest lucru să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion, precum și producătorilor-exportatori care au cerut astfel de formulare cu intenția de a solicita examinarea individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(10)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(11)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să beneficieze de o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a considerat că examinarea individuală a producătorilor-exportatori în cauză ar fi condus la vizite suplimentare la fața locului și la analize specifice și ar fi constituit, astfel, o povară inutilă, împiedicând finalizarea la timp a anchetei. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cererea de examinare individuală a producătorilor-exportatori menționați nu poate fi acceptată.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume patru producători din Uniune, 10 importatori și 68 de utilizatori.
(13)
S-au primit răspunsuri de la producătorii reclamanți din Uniune și de la încă un producător din Uniune care a sprijinit prezenta anchetă, de la doi importatori neafiliați și de la 33 de utilizatori.
(14)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producători din Uniune:
-
Brilen SA, Barbastro, Spania;
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg și societățile sale afiliate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franța; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania;
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Germania;
-
Sioen, Mouscron, Belgia;
Importatori din Uniune:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania;
Utilizatori din Uniune:
-
Autoliv Romania SA, Brașov, România;
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania;
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franța;
-
Mitas AS, Praga, Republica Cehă;
Producători-exportatori din RPC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing;
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou;
Producători-exportatori din Coreea:
-
Hyosung Corporation, Seoul;
-
Kolon Industries Inc, Seoul;
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan;
-
Samyang Corporation, Seoul;
Producători-exportatori din Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei;
-
Shinkong Corporation, Tapei;
Importatori asociați din Uniune:
-
Hyosung Luxemburg SA, Luxemburg;
Producători din țara analogă:
-
Performance Fibers, Inc. și Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SUA.
1.3. Perioada de anchetă
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(17)
Produsul în cauză prezintă proprietăți deosebite și are diverse aplicații, printre care consolidarea pneurilor, confecții de mare suprafață, benzi transportoare, benzi pentru centuri de siguranță, plase și produse geosintetice.
(18)
În cursul anchetei, unele părți au afirmat că firele folosite la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), ar trebui excluse din obiectul anchetei. Ei au afirmat că HMLS prezintă caracteristici diferite și au aplicații diferite față de celelalte FMR.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte FMR (de exemplu modul, contracție, rezistență la tracțiune și la oboseală), diferitele tipuri de produs în cauză împărtășesc aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.
2.2. Produsul similar
(20)
S-a constatat că produsul exportat în Uniune din RPC, Coreea și Taiwan și produsul produs și comercializat pe plan intern în Coreea și Taiwan, precum și în RPC, de către producătorul-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, și, de asemenea, cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea importatorilor
(21)
Având în vedere numărul mare de importatori identificați din reclamație, în avizul de inițiere s-a prevăzut eșantionarea pentru importatori, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.
3.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
(22)
Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(23)
Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză.
(24)
Autoritățile din RPC și asociația producătorilor, respectiv Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Textile, au fost, de asemenea, consultate pentru selectarea unui eșantion reprezentativ.
3.2.1. Preselecția producătorilor-exportatori cooperanți
(25)
În total, 11 producători-exportatori, inclusiv grupuri de societăți afiliate din RPC, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de inițiere. Toți au raportat exporturi de produs în cauză către Uniune în decursul PA și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Astfel, acești 11 producători-exportatori sunt considerați a fi cooperanți în cadrul prezentei anchete (denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți”).
(26)
Producătorii-exportatori care nu s-au prezentat în termenul menționat mai sus sau nu au furnizat la timp informațiile solicitate au fost considerați necooperanți în cadrul anchetei. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru PA de societățile menționate în considerentul 25, indică faptul că, după cum se menționează în considerentul 73 de mai jos, cooperarea producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte ridicată.
3.2.2. Selectarea eșantionului producătorilor-exportatori cooperanți din RPC
(27)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de FMR către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți sau grupuri de societăți afiliate, reprezentând peste 65 % din volumul total al exporturilor către Uniune de produs în cauză. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
3.3. Examinarea individuală
(28)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să se stabilească o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(29)
După cum se menționează anterior în considerentul 27, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile investigate în scopul anchetării dumpingului pentru țările în cauză sunt enumerate mai sus în considerentul 14. Având în vedere numărul de vizite de verificare, care trebuiau efectuate la sediile acestor societăți, care, în cazul RPC, implica verificarea cererilor de TEP, precum și a răspunsurilor la chestionare, s-a considerat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.
(30)
Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cele două cereri de examinare individuală nu pot fi acceptate.
4. DUMPINGUL
4.1. Metoda generală
(31)
Metoda generală stabilită în aceste condiții s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea, Taiwan, producătorului-exportator din RPC căruia i s-a acordat TEP și, de asemenea, ținând cont de conceptul de țară analogă, celorlalți doi producători-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion și nu li s-a acordat TEP. Prin urmare, prezentarea constatărilor de dumping pentru fiecare dintre țările vizate de prezenta anchetă descrie numai ceea ce este specific pentru fiecare țară exportatoare.
4.1.1. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare producător-exportator au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune.
(33)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societăți cu vânzări reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(34)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorii-exportatori vizați pe piața internă, care a fost identificat drept comparabil în mod direct cu tipul vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(35)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărei societăți pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.
(36)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(37)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului vizat.
(38)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(39)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a determinat o valoare normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(40)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți vizați din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale comunicate au fost ajustate înainte de a fi folosite pentru a vedea dacă vânzările fuseseră efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
4.1.2. Prețul de export
(41)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(42)
În cazul în care vânzările s-au efectuat prin intermediul unui importator afiliat, prețul s-a stabilit pe baza prețului primei revânzări a produselor importate practicat față de clienți independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv taxe vamale și taxe, precum și pentru o marjă rezonabilă a cheltuielilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale și a profiturilor. S-au utilizat cheltuielile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale importatorului afiliat și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza celei constatate de anchetă pentru importatorul independent al produsului în cauză.
4.1.3. Comparația
(43)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(44)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
4.1.4. Marja de dumping
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.
4.2. RPC
4.2.1. Evaluarea TEP
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(47)
Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(48)
Toate societățile care au participat la eșantion au cerut TEP și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenele stabilite. Comisia a căutat și a verificat, la sediile societăților în cauză, toate informațiile furnizate în formularele de cerere și toate celelalte informații considerate necesare.
(49)
De asemenea, verificarea a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(50)
În mod special, un producător-exportator inclus în eșantion nu a îndeplinit cerințele criteriilor 1-3. În primul rând, acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, de exemplu obligația de a vinde un anumit volum de produs în cauză pe piața internă. În al doilea rând, acesta nu a putut demonstra că evidențele sale contabile au fost auditate în conformitate cu IAS. Ancheta a demonstrat mai multe inconsecvențe și deficiențe în contabilitatea solicitantului și a identificat anumite încălcări ale principiilor IAS. În sfârșit, s-au observat denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(51)
Celălalt producător-exportator inclus în eșantion nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile 1 și 3. Acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, similare cu cele identificate anterior în considerentul 50 și, de asemenea, în pofida existenței unei certificări din partea statului, s-a constatat că o parte a capitalului său nu era subscrisă. S-au observat, de asemenea, o serie de denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(52)
Un producător-exportator inclus în eșantion a demonstrat că îndeplinește toate criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP.
4.2.2. Tratamentul individual (TI)
(53)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(54)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(55)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea TI, în cazul în care nu li se acordă TEP.
(56)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Țara analogă
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(58)
În avizul de inițiere, Statele Unite ale Americii au fost propuse în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(59)
Un mare număr de părți au obiectat față de această propunere și au sugerat folosirea Taiwanului sau a Coreei, deoarece au afirmat că aceste țări sunt mai adecvate. Argumentele relevante aduse au fost:
(a)
procesele de producție și costurile din SUA diferă semnificativ de cele din RPC din cauză că utilajele folosite în SUA sunt vechi și depășite, în timp ce echipamentul folosit de majoritatea producătorilor chinezi este modern și bazat pe cea mai recentă tehnologie. Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi, taiwanezi și coreeni folosesc tehnologia de producție recentă într-o singură fază, ceea ce îi face mai eficienți decât omologii lor americani;
(b)
faptul că exportatorii taiwanezi și coreeni erau acuzați de dumping este irelevant în alegerea unei țări analoge potrivite;
(c)
reclamanții au societăți afiliate în SUA și nu ar fi adecvat ca valoarea normală să se calculeze pe baza informațiilor furnizate de aceste societăți afiliate;
(d)
condițiile de concurență din SUA diferă de cele existente în RPC. Piața SUA este practic monopolizată de un singur producător în timp ce Taiwan și Coreea au un număr mare de producători interni, așa cum este cazul și în RPC.
(60)
Comisia a examinat observațiile de mai sus și a considerat că sunt în general valabile în ceea ce privește alegerea unei țări analoge. S-a investigat în continuare dacă Taiwan sau Coreea s-ar putea califica drept posibile țări terțe cu economie de piață în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC.
(61)
Ancheta a demonstrat în mod special că Taiwan are un grad de comparabilitate mai mare la produsul final cu RPC. S-a remarcat că producătorii-exportatori din Taiwan sunt prezenți și în RPC cu producători afiliați și că operează practic în condiții similare în ambele țări.
(62)
Pe această bază s-a considerat mai adecvată folosirea Taiwanului drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(63)
Ca urmare a alegerii Taiwanului drept țară analogă, s-a calculat valoarea normală pe baza datelor verificate la sediile producătorilor-exportatori taiwanezi care au cooperat pe deplin cu ancheta. Valoarea normală s-a bazat pe prețul plătit sau care urmează să fie plătit pentru vânzările realizate pe piața internă a Taiwanului pentru tipuri comparabile de produs, dacă s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentație și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Acesta a fost cazul mai multor tipuri de produs exportate.
4.2.4. Valoarea normală
4.2.4.1. Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP
(64)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat TEP s-au realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(65)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală s-a determinat conform celor stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.4.2. Producătorii-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP
(66)
După cum s-a menționat anterior în considerentele 57-63, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețului sau pe baza valorii determinate într-o țară terță cu economie de piață, în acest caz, Taiwan.
(67)
Pentru celelalte tipuri de produse exportate, care fie că nu s-au vândut în cursul unor operațiuni comerciale normale în Taiwan, fie că producătorii taiwanezi nu le-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.5. Prețul de export
(68)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.2.6. Comparația
(69)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri, rabaturi și fiscalitate indirectă.
4.2.7. Marjele de dumping
4.2.7.1. Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion
(70)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(71)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pentru alți producători-exportatori care au cooperat
(72)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion, s-a calculat în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 8,9 %.
(73)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a făcut o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la formularul de eșantionare primite din partea tuturor producătorilor-exportatori cooperanți și importurile totale din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Procentul de cooperare constatat este de 100 %. Pe această bază, s-a considerat că nivelul de cooperare este ridicat și s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la cel mai înalt nivel stabilit pentru producătorii exportatori incluși în eșantion.
(74)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 9,3 %.
4.3. Coreea
4.3.1. Valoarea normală
(75)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale tuturor celor patru societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Coreei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(76)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Toate cele patru societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.3.2. Prețul de export
(77)
O parte a vânzărilor la export ale unui producător-exportator s-au realizat direct către un importator afiliat din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de revânzare ale produselor, practicate față de primul cumpărător independent și în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentul 42.
(78)
Celelalte exporturi de produs în cauză realizate de producătorul-exportator menționat și toate vânzările la export ale celorlalți trei producători-exportatori s-au realizat direct către clienți independenți din Uniune. În ceea ce privește vânzările respective, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
4.3.3. Comparația
(79)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit și pentru comisioane.
(80)
Toate cele patru societăți anchetate au cerut o ajustare corespunzătoare impozitării la import, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pe motiv că produsul similar ar avea deja incluse în preț taxele de import atunci când este destinat consumului în țara exportatoare, dar acestea nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul se vinde la export către Uniune.
(81)
S-a considerat că această solicitare este nefondată, deoarece niciuna dintre cele patru societăți nu a reușit să demonstreze că taxele de import rambursate societăților erau legate de exporturile de produs în cauză către Uniune.
4.3.4. Marjele de dumping
(82)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(83)
Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru toți producătorii-exportatori în cauză din Coreea erau sub pragul de minimis de 2 % în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(84)
Ar trebui remarcat că cei patru producători-exportatori coreeni reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică adoptarea de măsuri antidumping la importurile originare din Coreea.
(85)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Coreei.
4.4. Taiwan
4.4.1. Valoarea normală
(86)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale celor două societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Taiwanului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(87)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Ambele societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.4.2. Prețul de export
(88)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei doi producători-exportatori cooperanți pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.4.3. Comparația
(89)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri și rabaturi.
4.4.4. Marjele de dumping
(90)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(91)
Pe această bază, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, se stabilesc după cum urmează:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %;
-
Shinkong Corporation
de minimis;
(92)
Privind importurile originare din Taiwan, ar trebui remarcat că cei doi producători-exportatori cooperanți reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. S-a stabilit o marjă națională de dumping pentru Taiwan. S-a constatat că această marjă națională de dumping era inferioară pragului de minimis de 2 % stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică impunerea de măsuri antidumping la importurile originare din Taiwan.
(93)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Taiwanului.
5. INDUSTRIA DIN UNIUNE
5.1. Producția la nivelul Uniunii
(94)
S-au utilizat în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(95)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 121 000 de tone în decursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii (denumiți în continuare „producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției și a consumului la nivelul Uniunii, s-au utilizat datele indicate în plângere în privința producătorilor silențioși. Producătorii silențioși dețineau, în cursul PA, aproximativ 22 % din producția totală la nivelul Uniunii. Niciunul dintre producătorii cunoscuți din Uniune nu au fost neutri sau nu s-au opus la deschiderea anchetei.
(96)
Volumul producției realizate de producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea s-a ridicat la 94 000 de tone în cursul PA, reprezentând, prin urmare, aproximativ 78 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii.
5.2. Definiția industriei din Uniune
(97)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 96, ancheta a arătat că producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă au reprezentat aproximativ 78 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA. Se consideră, prin urmare, că acești producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul la nivelul Uniunii
(98)
Consumul s-a stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare a vânzărilor producătorilor silențioși.
(99)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 95, în lipsa oricărei alte informații privind producția și vânzările de FMR ale producătorilor silențioși în cursul perioadei examinate, s-au folosit datele privitoare la acești producători furnizate în plângere.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice
100
106
120
109
93
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(100)
Pe ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada examinată. S-a constatat o primă creștere a consumului cu 20 % între 2005 și 2007, după care acesta a scăzut cu 22 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.
6.2. Importurile în Uniune din țările vizate
6.2.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate
(101)
Comisia a examinat dacă importurile de FMR din RPC, Coreea și Taiwan ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(102)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA.
(103)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că efectul importurilor din Coreea și Taiwan nu ar trebui cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
6.2.2. Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
(104)
Trebuie remarcat faptul că s-a constatat că un producător-exportator din RPC care a fost inclus în eșantion nu și-a introdus produsele pe piața Uniunii prin dumping. În consecință, exporturile acestuia ar trebui excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(105)
Cu toate acestea, pentru a evita posibilitatea divulgării unor date comerciale sensibile referitoare la producătorul sus-menționat, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, să nu se excludă datele exportatorului cu privire la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii din datele disponibile public prezentate în continuare, cum ar fi cele Eurostat.
(106)
Prin urmare, primul tabel de mai jos cuprinde toate importurile de FMR originare din RPC, în timp ce cel de al doilea tabel prezintă, sub formă de indici, datele referitoare la importurile care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate.
Tabelul 2a
Importuri totale din RPC
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indice
100
147
261
317
301
Cotă de piață
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indice
100
139
217
291
323
Prețuri (EUR/tonă)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indice
100
87
81
84
83
Sursa: Eurostat.
(107)
Volumul importurilor totale din RPC a crescut dramatic de trei ori pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut cu 17 %. În consecință, cota de piață a importurilor a crescut semnificativ de la 7,3 % în 2005 la 23,6 % în PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor din RPC a crescut cu 15 % chiar și în perioada dintre 2007 și PA, când consumul a scăzut cu 22 %, ceea ce a dus la o creștere de 7,7 puncte procentuale în cota de piață.
6.2.2.1. Volumul, prețul și cota de piață pentru importurile care fac obiectul unui dumping
Tabelul 2b
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
Indice
100
240
582
728
714
Cotă de piață
Indice
100
227
485
667
768
Prețuri (EUR/tonă)
Indice
100
67
61
63
61
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.
(108)
Volumele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, ducând la o creștere de peste șapte ori a cotei de piață a acestora. În plus, ancheta a arătat că, în ciuda scăderii consumului în perioada între 2007 și PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul PA.
(109)
Prețurile medii ale importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping au prezentat o scădere cu 39 % în decursul perioadei examinate, subcotând prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA, după cum se explică în continuare în considerentul 112.
6.2.2.2. Subcotarea prețurilor
(110)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului.
(111)
Cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost de nivel ridicat și a acoperit 69 % din volumul total al exporturilor din RPC în Uniune în decursul PA. Având în vedere că s-a constatat că un producător-exportator chinez nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, importurile acestuia nu au fost luate în considerare în sensul analizei subcotării prețurilor.
(112)
Comparația a arătat că, în cursul PA, produsul vizat, care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu 24,2 %.
6.3. Situația economică a industriei din Uniune
6.3.1. Observații preliminare
(113)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
6.3.2. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
Tabelul 3
2005
2006
2007
2008
PA
Producție (tone)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indice
100
100
99
86
64
Capacitate (tone)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indice
100
100
100
97
90
Utilizarea capacității
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indice
100
100
100
88
72
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(114)
După cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 36 % în decursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat că, deși consumul în Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, producția industriei din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei respective, în condițiile în care scăzuse semnificativ între 2007 și PA, în conformitate cu scăderea consumului în Uniune.
(115)
Industria din Uniune și-a redus capacitatea de producție la aproximativ 144 000 de tone în decursul PA. Cu toate acestea, ținând cont de stagnarea vânzărilor și scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 91 % în 2005 la 65 % în PA. Principala scădere a avut loc în perioada dintre 2007 și PA.
6.3.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(116)
Cifrele de vânzări din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent pe piața Uniunii.
Tabelul 4
2005
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor (în tone)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indice
100
101
104
88
71
Cotă de piață
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indice
100
95
87
81
77
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(117)
În timp ce consumul în Uniune a crescut cu 20 % în 2005 și 2007, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a crescut cu numai 4 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. Mai mult, pentru restul perioadei examinate, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 22 %, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut și mai mult, cu 31 %. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut continuu și semnificativ, iar pierderea de cotă de piață a atins 11,9 puncte procentuale în decursul perioadei examinate.
6.3.4. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
(118)
Prețurile de vânzare medii franco fabrică ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Principala scădere a avut loc între 2007 și PA, în același timp cu creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, în pofida creșterii prețurilor pentru materiile prime, industria din Uniune a trebuit să scadă prețurile de vânzare, mai ales în decursul PA.
Tabelul 5
2005
2006
2007
2008
PA
Preț mediu (EUR/tonă)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indice
100
100
99
97
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(119)
Într-adevăr, s-a constatat o creștere a costului mediu de producție al industriei din Uniune cu 6 % între 2005 și PA. Aceasta s-a produs în principal din cauza creșterii de preț a granulelor din PET, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de FMR. Prețul mediu al granulelor din PET a crescut cu 12 % între 2005 și 2008, după care a scăzut la un nivel egal cu cel din 2005. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune a fost obligată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost în mod semnificativ sub costuri în decursul PA.
6.3.5. Stocurile
(120)
Stocurile au reprezentat aproximativ 15 % din volumul producției în PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 9 % în decursul perioadei examinate, mai ales între 2007 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai scăzut de activitate ca urmare a reducerii extinderii industriei din Uniune.
Tabelul 6
2005
2006
2007
2008
PA
Stocuri (tone)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indice
100
112
116
112
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
6.3.6. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Tabelul 7
2005
2006
2007
2008
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indice
100
99
96
87
77
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indice
100
102
102
118
106
Productivitatea (unități/ENI)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indice
100
101
102
99
84
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(121)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus substanțial cu 23 % în decursul perioadei examinate. Scăderea de productivitate ar trebui privită prin prisma naturii generale a reducerii activităților, atunci când scăderea numărului angajaților urmează numai la un anumit interval de timp după scăderea producției. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei examinate.
6.3.7. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile
Tabelul 8
2005
2006
2007
2008
PA
Rentabilitatea
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indice
100
-22
-37
- 378
- 438
Flux de lichidități (în mii de euro)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indice
100
-9
5
- 120
- 141
Investiții (în mii de euro)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indice
100
49
123
19
11
Randamentul investițiilor
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indice
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(122)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. Deși consumul în Uniune a prezentat o tendință crescătoare între 2005 și 2007, industria din Uniune nu a putut beneficia de această evoluție favorabilă din cauza importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping.
(123)
Tendința indicată de fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități prezintă o scădere substanțială în decursul perioadei examinate. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
(124)
Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, ținând cont de deteriorarea semnificativă a fluxului de lichidități în decursul perioadei examinate. În consecință, investițiile au scăzut cu 89 % în decursul perioadei examinate.
6.3.8. Creșterea
(125)
În timp ce consumul din Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, industria din Uniune a reușit să crească volumul vânzărilor acesteia pe piața Uniunii cu numai 4 %, ceea ce a împiedicat-o să profite de extinderea consumului în Uniune. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea de 29 % a volumului de vânzări al industriei din Uniune a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea de 7 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, la rândul său, semnificativ, cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.
6.3.9. Amploarea marjei de dumping efective
(126)
Marjele de dumping pentru RPC specificate anterior în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
6.4. Concluzii privind prejudiciul
(127)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, de exemplu producția (- 36 %), utilizarea capacităților (- 28 %), volumul vânzărilor către clienți independenți pe piața Uniunii (- 29 %), cota de piață (- 12 puncte procentuale) și productivitatea (- 16 %), s-au degradat în decursul perioadei examinate. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități (- 241 %) și rentabilitatea (- 16,3 puncte procentuale) au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă, în mod special în decursul PA.
(128)
S-a constatat că principalele pierderi suferite în perioada dintre 2008 și PA când, în pofida unei scăderi semnificative a consumului din Uniune, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au rămas prezente în volum mare pe piața Uniunii, subcotând prețurile industriei din Uniune cu peste 24 % în PA.
(129)
Ancheta a arătat, de asemenea, că cel mai înalt nivel al costului de producție al industriei din Uniune a fost atins în 2008, mai ales din cauza creșterii rapide a prețurilor principalei materii prime. În decursul PA, industria din Uniune a reușit să-și mențină și să-și controleze costul de producție cu eforturi de raționalizare și din cauza scăderii prețurilor granulelor din PET care a avut loc mai ales în cea de a doua jumătate a PA. Cu toate acestea, ținând cont de subcotarea semnificativă a prețurilor practicată de către exportatorii chinezi în decursul PA, industria Uniunii nu s-a aflat în postura de a crește prețurile de vânzare la un nivel care i-ar fi acoperit costurile. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în decursul PA.
(130)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Introducere
(131)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
7.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(132)
Ancheta a arătat că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, crescându-și cota pe piața Uniunii de peste șapte ori între 2005 și PA. S-a constatat, de asemenea, că în perioada dintre 2008 și PA, când consumul în Uniune a scăzut cu aproximativ 15 %, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din RPC a rămas ridicat și cota de piață a acestora chiar a crescut cu 15 %.
(133)
În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % în volumul său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor chinezești care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.
(134)
În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, acestea au scăzut cu 39 % în decursul perioadei examinate și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, după cum s-a explicat anterior în considerentul 122, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.
(135)
Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor.
(136)
Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată de importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu a permis industriei din Uniune să-și adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile deșeurilor de metal au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și pierderea de rentabilitate a industriei din Uniune.
(137)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.
7.3. Efectul altor factori
7.3.1. Evoluția cererii pe piața Uniunii
(138)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, consumul de FMR din Uniune a crescut mai întâi între 2005 și 2007, după care a scăzut între 2008 și PA. În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut o parte semnificativă a cotei sale de piață. Deși nu se poate exclude ideea că această evoluție negativă a consumului din Uniune între 2008 și PA ar fi putut avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, merită remarcat că exportatorii chinezi au reușit în același timp să își crească cota de piață. În consecință, se consideră că deteriorarea situației economice a industriei comunitare nu se poate explica prin scăderea cererii, ci s-a produs în principal din cauza creșterii importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping și din cauza subcotării practicate de exportatorii chinezi.
7.3.2. Prețurile materiei prime
(139)
Prețurile materiei prime, în principal granule din PET, au crescut semnificativ între 2005 și 2008, după care au crescut în cea de a doua jumătate a PA și au atins un nivel egal cu cel al anului 2005 spre finalul PA.
(140)
Ancheta a confirmat că, pentru producerea FMR, costurile de producție ale industriei din Uniune au urmat aceeași tendință cu cea a evoluției prețurilor materiei prime și au crescut cu 6 % în decursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, într-o piață guvernată de condiții comerciale autentice, și anume în absența dumpingului prejudiciabil, poate fi de așteptat ca prețurile să se adapteze în mod regulat pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul de față. Într-adevăr, industria din Uniune a fost obligată să-și mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a rentabilității sale. În consecință, se concluzionează provizoriu că subcotarea practicată de exportatorii chinezi a depreciat prețurile pe piața Uniunii și a împiedicat industria din Uniune să își crească prețurile de vânzare pentru a-și acoperi costurile.
7.3.3. Producția captivă a industriei din Uniune
(141)
Ancheta a arătat că numai un producător din Uniune care a cooperat cu ancheta era integrat vertical și că producția captivă se utiliza pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, utilizarea captivă a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 7 % din volumul producției.
(142)
Pe această bază, s-a considerat că producția captivă a industriei din Uniune nu a contribuit la deteriorarea situației sale financiare, în special în cursul PA.
7.3.4. Performanța la export a industriei din Uniune
(143)
Deși analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, s-au examinat rezultatele acesteia la export pentru a se determina dacă acestea ar putea constitui un alt factor susceptibil să explice prejudiciul constatat. Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas modeste (circa 3 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea volumului de vânzări la export, de la aproximativ 18 000 tone în 2005 la aproximativ 7 000 tone în cursul PA, poate fi explicată prin scăderea producției în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, prețul la export a fost superior prețului facturat de industria din Uniune clienților săi pe piața Uniunii. Din acest motiv, s-a considerat că scăderea volumului exporturilor nu poate explica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune și, în special, scăderea semnificativă a rentabilității în cursul PA.
7.3.5. Importurile din alte țări terțe
(144)
Tendințele volumului importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2005 și PA au fost după cum urmează:
Tabelul 9
Alte țări terțe
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indice
100
101
97
72
55
Cotă de piață
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indice
100
96
81
66
59
Preț (EUR/tonă)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indice
100
102
98
99
98
Sursa: Eurostat.
(145)
Principalele patru dintre celelalte țări terțe care exportă FMR către Uniune sunt Elveția, Belarus, Japonia și Thailanda. După cum arată tabelul de mai sus, volumul combinat al importurilor din aceste țări a fost relativ scăzut în raport cu consumul din Uniune și a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei examinate. Prețurile medii de import au rămas stabile și relativ ridicate în decursul PA.
(146)
Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
7.3.6. Importurile din Coreea și Taiwan
(147)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. Aceste importuri sunt prezentate în continuare în tabelele 10 și 11:
Tabelul 10
Totalul importurilor din Coreea
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indice
100
118
157
142
140
Cotă de piață
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indice
100
112
131
130
151
Prețuri (EUR/tonă)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indice
100
93
91
91
85
Sursa: Eurostat.
(148)
După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, volumul importurilor din Coreea au urmat în general o tendință similară cu cea a consumului în decursul perioadei examinate. Volumul importurilor a crescut de la 17 542 tone în 2005 la 24 580 de tone în PA. Aceasta a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor de la 7,9 % în 2005 la 11,9 % în PA. Merită remarcat, cu toate acestea, că volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA.
(149)
Merită remarcat, de asemenea, că, în timp ce prețurile medii la import din Coreea au scăzut cu 15 % în decursul perioadei examinate, acestea au rămas mai mari decât prețurile medii la import din RPC pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 11
Totalul importurilor din Taiwan
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indice
100
106
140
150
111
Cotă de piață
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indice
100
100
117
138
119
Prețuri (EUR/tonă)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indice
100
88
82
85
86
Sursa: Eurostat.
(150)
Privind importurile din Taiwan, acestea au crescut de la 7 343 tone în 2005 la 8 163 tone în PA, deci cu 11 %. În același timp, cota lor de piață a crescut ușor de la 3,3 % în 2005 la 4 % în PA. Ca și în cazul importurilor coreene, volumul importurilor taiwaneze a scăzut considerabil între 2007 și sfârșitul PA.
(151)
Prețurile medii la import din Taiwan au scăzut cu 14 % în decursul perioadei examinate, dar au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile la import din RPC în decursul aceleiași perioade.
(152)
Pe baza celor de mai sus, nu se poate exclude ideea că importurile din Coreea și Taiwan ar fi putut contribui, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, volumul importurilor și prețurile în decursul PA nu par să fie la un astfel de nivel încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.3.7. Alți producători din Uniune
(153)
Analiza datelor referitoare la piața Uniunii a sugerat că ceilalți producători din Uniune nu au câștigat în cota de piață pe parcursul perioadei examinate. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în materie de concurență între producătorii din Uniune și niciun efect de denaturare a schimburilor comerciale care ar putea explica prejudiciul important constatat pentru industria Uniunii.
(154)
Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că producătorii care nu au fost incluși în definiția industriei din Uniune nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(155)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii.
(156)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping a coincis cu o creștere generală a cererii în Uniune în decursul perioadei dintre 2005 și 2007, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. Mai mult, între 2007 și PA când cererea pe piața Uniunii a scăzut, exportatorii chinezi au reușit să își crească cota de piață. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indici ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a dus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune cu peste 16 puncte procentuale, ceea ce a provocat pierderi importante în PA.
(157)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(158)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
8. INTERESUL UNIUNII
8.1. Observație preliminară
(159)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.
8.2. Industria din Uniune
(160)
Industria din Uniune este compusă din patru producători, stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 1 300 de oameni în producția produsului vizat.
(161)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii prejudiciului referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se va agrava.
(162)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile FMR pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin în parte cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației sale economice și a rentabilității sale.
(163)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.
8.3. Importatorii
(164)
S-au trimis chestionare la zece importatori din Uniune. Numai doi importatori, stabiliți în Germania și Spania, reprezentând 15,4 % și, respectiv, 0,2 % din totalul importurilor din RPC, au cooperat cu ancheta. Privind primul importator, ancheta a arătat că acesta importa numai din RPC și că aproape întreaga sa cifră de afaceri era legată de produsul vizat. În cel mai rău caz, o taxă antidumping de 9 % ar duce la o scădere semnificativă a rentabilității acestui importator și societatea sa ar putea intra pe pierdere. Cu toate acestea, se consideră că importatorul ar putea transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către clienții săi, având în vedere poziția sa puternică pe piață în raport cu unii mari utilizatori. În plus, el s-ar putea orienta către alte surse de aprovizionare, cel puțin pe termen lung. Privind cel de al doilea importator, produsul vizat reprezintă numai o parte limitată a totalului afacerii sale (0-5 %) și, prin urmare, orice impact negativ al măsurilor propuse este probabil să fie neglijabil.
(165)
Pe baza informației disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra unuia dintre importatorii mai sus menționați, importatorul respectiv ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterile de cost către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ general semnificativ asupra importatorilor.
8.4. Utilizatorii
(166)
Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat la anchetă. Acești utilizatori cooperanți reprezintă 25 % din totalul importurilor din RPC. Aceste societăți sunt stabilite pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în diferite sectoare industriale, de exemplu cel al pneurilor și al aplicațiilor pentru automobile, al frânghiilor și cel al aplicațiilor industriale.
(167)
Pentru claritate și având în vedere că impunerea de măsuri provizorii ar afecta utilizatorii în mod diferit în funcție de sectorul în care operează, impactul măsurilor asupra utilizatorilor s-a analizat prin gruparea acestora în sectoare industriale separate, conform descrierii de mai jos.
(168)
Privind utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor. Conform datelor furnizate de producătorii de pneuri, partea FMR în cadrul costurilor de producție ale unui pneu a fost relativ limitată, în medie sub 1 %, iar profitul mediu legat de fabricarea pneurilor s-a ridicat la aproximativ 2 %. S-a constatat că niciunul dintre utilizatorii cooperanți nu importa produsul vizat din RPC. Prin urmare, dacă s-ar impune taxe antidumping provizorii, se consideră că acești utilizatori nu ar trebui să fie afectați de măsurile asupra importurilor din RPC. În plus, dacă orice utilizator din acest sector importă din RPC, există mai multe surse alternative de aprovizionare.
(169)
Privind sectorul legat de industria automobilelor (în special în ceea ce privește producția de centuri de siguranță și airbaguri), s-au primit din partea utilizatorilor șase răspunsuri la chestionare. Aceste șase societăți au reprezentat 5 % din totalul importurilor de FMR din RPC în PA. În general, s-a constatat că, în medie, produsele la care se folosesc FMR reprezintă mai puțin de 4 % din cifra totală de afaceri a acestor societăți și că profitul mediu realizat în acest domeniu de activitate este de aproximativ 3 %. Mai mult, s-a constatat că cele șase societăți achiziționau FMR în principal de la producători din Uniune, în timp ce numai 11 % din achizițiile lor erau importate din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii asupra importurilor din RPC este puțin probabil să afecteze în mod serios sectorul legat de industria automobilelor, având în vedere că s-a constatat că aceste societăți erau profitabile și că RPC nu este principala lor sursă de aprovizionare.
(170)
Privind fabricile de frânghii, s-au primit trei răspunsuri la chestionare, reprezentând sub 1 % din totalul importurilor din RPC în PA. Procentul din industrie care folosește FMR a fost de aproximativ 18 % din totalul întreprinderilor acestora și marja medie de profit realizată în întreprinderea respectivă era de aproximativ 8 % în PA. Pe această bază, s-a estimat că impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC este probabil să le scadă marja de profit doar într-o mică măsură. Ancheta a arătat, de asemenea, că majoritatea importurilor (66 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 20 % au fost originare din Coreea. Prin urmare, dacă se impun măsuri, este puțin probabil ca acest sector să fie serios afectat, având în vedere că impactul asupra marjei de profit este limitat și că există alte surse de aprovizionare.
(171)
Unii producători de frânghii au afirmat că, având în vedere că FMR se folosesc în mod predominant în alte sectoare, de exemplu cel industrial sau al industriei automobilului, impunerea de măsuri antidumping ar duce la o lipsă de disponibilitate a tipurilor de FMR folosite de fabricanții de frânghii, având în vedere că producătorii din Uniune s-ar concentra mai întâi asupra piețelor importante și ar furniza sectoarele rămase numai în măsura existenței unei capacități suplimentare. Cu toate acestea, ar trebui remarcat că sunt disponibile alte surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune, Coreea și Taiwan, precum și din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(172)
Privind utilizatorii din cadrul sectorului aplicațiilor industriale, de exemplu acoperișuri, centuri, bice și textile industriale, în total s-au primit 19 răspunsuri la chestionare. Acești utilizatori au reprezentat 19 % din totalul importurilor din RPC în decursul PA. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector, procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă 64 % din totalul întreprinderii și profitul mediu realizat în această întreprindere este 13 %. Este probabil ca impactul taxelor antidumping să scadă numai într-o mică măsură marja medie de profit realizată în acest sector. Ancheta a arătat, de asemenea, că acești utilizatori achiziționau mai ales de la producători din Uniune și din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri asupra importurilor din RPC ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra acestui sector, luând în considerare impactul limitat asupra marjei de profit și existența altor surse de aprovizionare.
(173)
Unii utilizatori au afirmat că, dacă se impun măsuri antidumping, acestea ar avea impact negativ asupra lor în două moduri. Ei au afirmat că nu numai că ar exista o lipsă de surse alternative disponibile, dar și că țările vizate ar trece de la exportul produsului vizat la exportul produselor de pe piața din aval.
(174)
Privind afirmația că nu vor exista surse alternative disponibile, se remarcă mai întâi că nu se vor impune măsuri provizorii împotriva importurilor din Coreea și Taiwan. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 171, sunt disponibile alte surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În al doilea rând, privind aprovizionarea de către industria din Uniune, ancheta a indicat anumite neajunsuri în aprovizionarea din partea anumitor producători din Uniune pentru anumiți utilizatori. Cu toate acestea, analiza nu a evidențiat nicio probă conform căreia aceste neajunsuri ar avea loc regulat. Pe baza celor de mai sus și în special datorită existenței altor surse disponibile de aprovizionare, această afirmație a fost respinsă.
(175)
Privind afirmația că producătorii de FMR din țările vizate ar începe să exporte produse pe piața din aval, ar trebui remarcat că nu se vor impune măsuri provizorii asupra importurilor din Coreea și Taiwan. Prin urmare, chiar dacă exportatorii chinezi schimbă o parte din exporturile lor către piața din aval, se consideră că utilizatorii de FMR ar trebui să poată rămâne competitivi pentru ar putea în continuare să se aprovizioneze cu FMR de la alți furnizori care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(176)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii dintre utilizatori să sufere un impact negativ din partea măsurilor asupra importurilor din RPC, impactul general asupra utilizatorilor din diferite sectoare industriale pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de FMR originare din RPC să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului vizat.
8.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(177)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC.
9. NEIMPUNEREA DE TAXE
(178)
Prin prisma constatărilor că marjele medii ponderate naționale de dumping pentru importurile originare din Coreea și Taiwan sunt de minimis, nu se impun taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din aceste țări.
10. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
10.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(179)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(180)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(181)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să se bazeze pe anul 2005, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(182)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 3 % menționată anterior la costul de producție.
(183)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF media de import a tipurilor de produse comparate.
10.2. Măsuri provizorii
(184)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(185)
Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(186)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(187)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(188)
Marjele de dumping și prejudiciu se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N/A
Societăți cooperante neincluse în eșantion
8,9 %
57,3 %
Toate celelalte societăți
9,3 %
57,6 %
11. INFORMAREA PĂRȚILOR
(189)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă provizorie antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Societăți enumerate în anexă
8,9
A977
Toate celelalte societăți
9,3
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.