VERORDNUNG (EU) Nr. 836/2011 DER KOMMISSION
vom 19. August 2011
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 333/2007 zur Festlegung der Probenahmeverfahren und Analysemethoden für die amtliche Kontrolle des Gehalts an Blei, Cadmium, Quecksilber, anorganischem Zinn, 3-MCPD und Benzo(a)pyren in Lebensmitteln
(Text von Bedeutung für den EWR)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 882/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 29. April 2004 über amtliche Kontrollen zur Überprüfung der Einhaltung des Lebensmittel- und Futtermittelrechts sowie der Bestimmungen über Tiergesundheit und Tierschutz (1), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 4,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
In der Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 der Kommission vom 19. Dezember 2006 zur Festsetzung der Höchstgehalte für bestimmte Kontaminanten in Lebensmitteln (2) sind u. a. Höchstgehalte für den Kontaminanten Benzo(a)pyren festgelegt.
(2)
Das Wissenschaftliche Gremium für Kontaminanten in der Lebensmittelkette bei der Europäischen Behörde für Lebensmittelsicherheit (EFSA) hat am 9. Juni 2008 ein Gutachten zu polyzyklischen aromatischen Kohlenwasserstoffen in Lebensmitteln abgegeben (3). Darin kam die EFSA zu dem Schluss, dass Benzo(a)pyren kein geeigneter Marker für das Vorkommen polyzyklischer aromatischer Kohlenwasserstoffe (PAK) in Lebensmitteln ist und dass sich ein System mit vier oder acht spezifischen Stoffen am besten als Marker für PAK in Lebensmitteln eignen würde. Die EFSA folgerte ferner, dass ein System mit acht Stoffen keinen großen Mehrwert gegenüber einem System mit vier Stoffen biete.
(3)
Folglich wurde die Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 durch die Verordnung (EU) Nr. 835/2011 der Kommission (4) dahin gehend geändert, dass Höchstgehalte für die Gesamtheit von vier polyzyklischen aromatischen Kohlenwasserstoffen (Benzo(a)pyren, Benz(a)anthracen, Benzo(b)fluoranthen und Chrysen) festgelegt wurden.
(4)
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 der Kommission (5) enthält nur Leistungskriterien für die Analyse auf Benzo(a)pyren. Es müssen daher Leistungskriterien für die Analyse der anderen drei Stoffe festgelegt werden, für die die Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 jetzt Höchstgehalte festlegt.
(5)
Das Referenzlaboratorium der Europäischen Union für polyzyklische aromatische Kohlenwasserstoffe (EU-RL PAK) hat gemeinsam mit den nationalen Referenzlaboratorien eine Umfrage unter den amtlichen Kontrolllabors durchgeführt, um zu beurteilen, welche Leistungskriterien für die Analyse von Benzo(a)pyren, Benz(a)anthracen, Benzo(b)fluoranthen und Chrysen in entsprechenden Lebensmittelmatrizen erreichbar wären. Das Ergebnis dieser Umfrage hat das EU-RL PAK im Bericht „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“ (6) zusammengefasst. Die Umfrage hat ergeben, dass sich die derzeit für die Analyse auf Benzo(a)pyren geltenden Leistungskriterien auch für die anderen drei Stoffe eignen.
(6)
Die Erfahrungen mit der Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 333/2007 haben gezeigt, dass sich die derzeitigen Probenahmebestimmungen in einigen Fällen möglicherweise als untauglich erweisen oder möglicherweise zu unzumutbaren wirtschaftlichen Schäden an der beprobten Partie führen. In solchen Fällen sollten Abweichungen von den Probenahmeverfahren gestattet werden, vorausgesetzt, die Probenahme gewährleistet eine ausreichende Repräsentativität für die beprobte Partie oder Teilpartie und das angewandte Verfahren ist vollständig dokumentiert. Bei der Probenahme im Einzelhandel bestand bereits die Flexibilität, von den Probenahmeverfahren abweichen zu können. Die Bestimmungen über die Probenahme im Einzelhandel sollten an die allgemeinen Probenahmeverfahren angeglichen werden.
(7)
Für die Probenahme zur Analyse auf PAK werden genauere Bestimmungen über das Material der Probenbehälter benötigt. Die Durchsetzungsbehörden verwenden weithin Kunststoffbehälter, die sich jedoch nicht für die Probenahme zur Analyse auf PAK eignen, da der PAK-Gehalt der Probe durch diese Materialien verändert werden kann.
(8)
Einige Aspekte der spezifischen Vorschriften für Analysemethoden bedürfen der Klarstellung, insbesondere die Vorschriften für die Anwendung der Leistungskriterien und den „Tauglichkeits“-Ansatz. Ferner sollte die Aufmachung der Tabellen mit den Leistungskriterien so angepasst werden, dass sie sich für alle Analyten einheitlicher präsentieren.
(9)
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 sollte folglich dementsprechend geändert werden. Da die Verordnung (EU) Nr. 835/2011 und die vorliegende Verordnung miteinander verbunden sind, sollten beide Verordnungen ab dem gleichen Tag gelten.
(10)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit und weder das Europäische Parlament noch der Rat haben ihnen widersprochen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EG) Nr. 333/2007 wird wie folgt geändert:
1.
Der Titel erhält folgende Fassung:
2.
Artikel 1 Absatz 1 erhält folgende Fassung:
„(1) Die Probenahme und Analyse für die amtliche Kontrolle des Gehalts an den in den Abschnitten 3, 4 und 6 des Anhangs der Verordnung (EG) Nr. 1881/2006 verzeichneten Kontaminanten Blei, Cadmium, Quecksilber, anorganisches Zinn, 3-MCPD und polyzyklische aromatische Kohlenwasserstoffe (‚PAK‘) sind gemäß dem Anhang dieser Verordnung auszuführen.“
3.
Der Anhang wird gemäß dem Anhang der vorliegenden Verordnung geändert.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt ab dem 1. September 2012.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 19. August 2011
REGULAMENTUL (UE) NR. 836/2011 AL COMISIEI
din 19 august 2011
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 333/2007 de stabilire a metodelor de prelevare a probelor și de analiză pentru controlul oficial al nivelurilor de plumb, cadmiu, mercur, staniu anorganic, 3-MCPD și benzo(a)piren din produsele alimentare
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 11 alineatul (4),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (2) stabilește, printre altele, niveluri maxime pentru contaminantul benzo(a)piren.
(2)
Grupul științific pentru contaminanții din lanțul alimentar din cadrul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat la 9 iunie 2008 un aviz privind hidrocarburile policiclice aromatice în alimente (3). EFSA a concluzionat că benzo(a)pirenul nu este un indicator adecvat pentru prezența hidrocarburilor policiclice aromatice (HPA) în alimente și că un sistem de patru substanțe specifice sau de opt substanțe specifice ar fi cel mai adecvat indicator pentru HPA în alimente. De asemenea, EFSA a concluzionat că un sistem de opt substanțe nu ar oferi o valoare adăugată semnificativă în comparație cu un sistem de patru substanțe.
(3)
Prin urmare, Regulamentul (UE) nr 835/2011 al Comisiei (4) a modificat Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 în vederea stabilirii nivelurilor maxime pentru suma a patru hidrocarburi policiclice aromatice [benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten și crisen].
(4)
Regulamentul (CE) nr. 333/2007 al Comisiei (5) stabilește criterii de performanță analitică numai pentru benzo(a)piren. Prin urmare, este necesară stabilirea criteriilor de performanță analitică pentru celelalte trei substanțe pentru care sunt stabilite în prezent niveluri maxime în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006.
(5)
Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru hidrocarburi policiclice aromatice (LR-UE HPA), în colaborare cu laboratoarele naționale de referință, a efectuat un sondaj al laboratoarelor pentru controale oficiale pentru a evalua care dintre criteriile de performanță analitică ar putea fi realizabile pentru benzo(a)piren, benz(a)antracen, benzo(b)fluoranten și crisen în matricele alimentare relevante. Rezultatul acestui sondaj a fost sintetizat de LR-UE HPA în raportul privind „caracteristicile de performanță a metodelor de analiză pentru determinarea a patru hidrocarburi policiclice aromatice în alimente” (Report on „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food”) (6). Rezultatele sondajului arată că criteriile de performanță analitică aplicabile în prezent pentru benzo(a)piren sunt adecvate și pentru celelalte trei substanțe.
(6)
Experiența acumulată odată cu punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 333/2007 a arătat că, în anumite cazuri, prevederile din prezent privind prelevarea de probe ar putea fi impracticabile sau ar putea provoca o prejudiciere economică inacceptabilă a lotului din care este prelevată proba. În asemenea cazuri ar trebui să fie permisă abaterea de la procedurile de prelevare a probelor, cu condiția ca prelevarea de probe să rămână suficient de reprezentativă pentru lotul sau sublotul care face obiectul prelevării, iar procedura utilizată să fie documentată în întregime. Pentru prelevarea de probe în etapa comerțului cu amănuntul exista deja o flexibilitate cu privire la abaterea de la procedurile de prelevare a probelor. Dispozițiile cu privire la prelevarea de probe în etapa comerțului cu amănuntul ar trebui aliniate cu procedurile generale privind prelevarea de probe.
(7)
Sunt necesare dispoziții mai detaliate cu privire la materialele recipientelor pentru prelevarea de probe în cazul prelevării de probe pentru analiza HPA. Autoritățile de aplicare a legii utilizează pe scară largă recipiente din plastic, însă acestea nu sunt adecvate pentru prelevarea de probe pentru analiza HPA, deoarece aceste materiale pot altera conținutul HPA din probă.
(8)
Sunt necesare clarificări cu privire la anumite aspecte ale cerințelor specifice referitoare la metodele analitice, în special cerințele referitoare la utilizarea criteriilor de performanță și a abordării „adecvate scopului”. Mai mult, prezentarea tabelelor cu criteriile de performanță ar trebui modificată pentru a fi mai uniformă pentru toți analiții.
(9)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 333/2007 ar trebui modificat în consecință. Deoarece Regulamentul (UE) nr 835/2011 și prezentul regulament sunt strâns legate între ele, ambele regulamente ar trebui să se aplice de la aceeași dată.
(10)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și nu au întâmpinat nicio opoziție din partea Parlamentului European sau a Consiliului,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 333/2007 se modifică după cum urmează:
1.
Titlul se înlocuiește cu următorul text:
2.
La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) Prelevarea de probe și analiza pentru controlul oficial al nivelurilor de plumb, cadmiu, mercur, staniu anorganic, 3-MCPD și hidrocarburi policiclice aromatice (denumite în continuare «HPA») cuprinse în secțiunile 3, 4 și 6 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 trebuie efectuate în conformitate cu anexa la prezentul regulament.”
3.
Anexa se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 septembrie 2012.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 august 2011.