DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 990/2011 DES RATES
vom 3. Oktober 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der Volksrepublik China im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EWG) Nr. 2474/93 (2) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzollsatz in Höhe von 30,6 % auf die Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der Volksrepublik China ein („ursprüngliche Maßnahmen“). Im Anschluss an eine Umgehungsuntersuchung nach Artikel 13 der Grundverordnung wurde dieser Zoll mit der Verordnung (EG) Nr. 71/97 des Rates (3) auf die Einfuhren bestimmter Fahrradteile mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ausgeweitet. Darüber hinaus wurde beschlossen, ein „Befreiungssystem“ auf der Grundlage von Artikel 13 Absatz 2 der Grundverordnung einzurichten. Die Einzelheiten des Systems wurden in der Verordnung (EG) Nr. 88/97 der Kommission (4) festgelegt. Um eine Befreiung von dem ausgeweiteten Zoll zu erhalten, müssen Fahrradhersteller in der Union die Bedingungen des Artikels 13 Absatz 2 der Grundverordnung erfüllen, d. h. der Wert der montierten chinesischen Fahrradteile darf nur weniger als 60 v. H. ausmachen, oder der Wert, der den verwendeten eingeführten Teilen hinzugefügt wird, muss mehr als 25 v. H. betragen. Bisher wurden mehr als 250 Befreiungen gewährt.
(2)
Im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung beschloss der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1524/2000 (5), dass die obengenannten Maßnahmen aufrechterhalten werden sollten.
(3)
Im Anschluss an eine Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung („vorausgegangene Untersuchung“) beschloss der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1095/2005 (6), den geltenden Antidumpingzoll auf 48,5 % zu erhöhen.
2. Jetzige Untersuchung
(4)
Am 13. Juli 2010 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung der Einleitung einer Auslaufüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der VR China („Einleitungsbekanntmachung“) (7).
(5)
Die Überprüfung wurde auf einen begründeten Antrag hin eingeleitet, der vom Europäischen Fahrradherstellerverband (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA) („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern eingereicht worden war, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der Unionsproduktion von Fahrrädern entfällt.
(6)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten des Dumpings und einem erneuten Auftreten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
3. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die im Antrag genannten Unionshersteller, alle sonstigen der Kommission bekannten Unionshersteller und ausführenden Hersteller sowie die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verbände und die Behörden der VR China offiziell über die Einleitung der Untersuchung.
(8)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(9)
Einige vom Antragsteller vertretene Unionshersteller, andere kooperierende Unionshersteller, ausführende Hersteller, Einführer und Verwenderverbände nahmen Stellung.
(10)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4. Stichprobenverfahren
(11)
Angesichts der großen Zahl der von dem Verfahren betroffenen ausführenden Hersteller, Unionshersteller und Einführer war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(12)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die ausführenden Hersteller und die in ihrem Namen handelnden Vertreter, die Unionshersteller und die Einführer aufgefordert, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben zu übermitteln. Die Kommission nahm darüber hinaus Kontakt zu den ihr bekannten Verbänden ausführender Hersteller und den zuständigen Behörden der VR China auf. Diese Parteien erhoben keine Einwände gegen ein Stichprobenverfahren.
(13)
Insgesamt legten 7 Ausführer/Hersteller, rund 100 Unionshersteller und 4 Einführer die angeforderten Informationen fristgerecht vor.
(14)
Da nur sieben chinesische Hersteller die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zur Stichprobenbildung übermittelten, wurde entschieden, auf ein Stichprobenverfahren zu verzichten. Allen sieben Unternehmen wurden Fragebogen zugesandt, doch nur drei davon übermittelten Antworten. Von diesen drei Unternehmen gaben nur zwei an, die betroffene Ware im Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“) in die Union ausgeführt zu haben.
(15)
Die Stichprobe unter den Unionsherstellern wurde nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung nach Anhörung und mit Zustimmung des einschlägigen Verbands auf der Grundlage des größten repräsentativen Verkaufs- und Produktionsvolumens in der Union gebildet. So wurden acht Unionshersteller für die Stichprobe ausgewählt. Die Kommission sandte Fragebogen an die acht ausgewählten Unternehmen, die vollständige Antworten übermittelten.
(16)
Angesichts der geringen Zahl von Einführern, die antworteten und sich zur Mitarbeit bereit erklärten (4 Einführer), wurde ein Stichprobenverfahren im Fall der Einführer als überflüssig erachtet. Die Kommission sandte den 4 Einführern Fragebogen zu. Der Fragebogen wurde von nur einem Einführer beantwortet, wobei diese Antwort unvollständig war, da der Einführer gerade dabei war, seine Tätigkeit einzustellen.
(17)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Die Angaben der folgenden Unternehmen wurden bei einem Kontrollbesuch vor Ort überprüft:
a)
Hersteller in der Union
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Niederlande,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Frankreich,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankreich,
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Deutschland,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Deutschland,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polen und Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Deutschland,
-
UAB Baltik Vairas und UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, und Pantherwerke AG und Onyx Cycle GmbH, Löhne, Deutschland.
b)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., China,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., China.
(18)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den UZÜ. Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum von Januar 2007 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(19)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich wie in der Verordnung (EG) Nr. 1524/2000 um Zweiräder und andere Fahrräder (einschließlich Lastendreirädern, aber ausgenommen Einräder), ohne Motor, die derzeit unter den KN-Codes ex 8712 00 10, 8712 00 30 und ex 8712 00 80 eingereiht werden.
(20)
Wie in der vorausgegangenen Untersuchung wurden die Fahrräder in folgende Kategorien gegliedert:
-
A: Geländefahrräder, einschließlich Mountainbikes, 24″ oder 26″,
-
B: Trekkingräder, Citybikes, Hybridräder, VTC und Tourenräder, 26″ oder 28″,
-
C: Geländeräder für Jugendliche (BMX) und Kinderfahrräder, 16″ oder 20″,
-
D: Sonstige Zwei- und andere Fahrräder (ausgenommen Einräder).
(21)
Alle vorstehend definierten Fahrradtypen weisen dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften auf. Zudem werden sie über vergleichbare Vertriebskanäle wie Fachhändler, Sportgeschäftketten und Massenanbieter auf dem Unionsmarkt verkauft. Da die grundlegenden Verwendungen von Fahrrädern identisch sind, sind sie weitgehend austauschbar, so dass Modelle verschiedener Kategorien miteinander konkurrieren. Auf dieser Grundlage wurde der Schluss gezogen, dass die Fahrräder aller Kategorien eine einzige Ware sind.
(22)
Die Untersuchung ergab ferner, dass die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und auf dem Unionsmarkt verkauften Fahrräder, die im Vergleichsland hergestellten und dort verkauften Fahrräder und die in den Unionsmarkt eingeführten Fahrräder mit Ursprung in der VR China dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen aufweisen.
(23)
Nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse brachte eine Partei vor, zwischen den chinesischen und den in der Union hergestellten Fahrrädern herrsche kaum oder gar kein Wettbewerb. Im Dossier fanden sich jedoch keine Informationen, die diese Behauptung hätten stützen können, und es wurden auch keine Belege zu ihrer Untermauerung vorgelegt. In diesem Zusammenhang ist auch darauf hinzuweisen, dass die ausführenden chinesischen Hersteller, wie unter Randnummer 26 erwähnt, nur in sehr geringem Maße mitarbeiteten und sehr wenig Informationen über die von den chinesischen Herstellern produzierten und in die Union verkauften Waren übermittelten. In Ermangelung zuverlässigerer Informationen wurde das Vorbringen daher zurückgewiesen.
(24)
Die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und auf dem Unionsmarkt verkauften Fahrräder, die im Vergleichsland hergestellten und dort verkauften Fahrräder und die in den Unionsmarkt eingeführten Fahrräder mit Ursprung in der VR China werden daher als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(25)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem etwaigen Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings zu rechnen sei.
(26)
Die Bereitschaft zur Mitarbeit in diesem Verfahren war seit der Verfahrenseinleitung sehr gering. Wie unter Randnummer 14 angegeben, sandten nur drei chinesische Hersteller beantwortete Fragebogen zurück und waren zunächst zur Mitarbeit bereit. Von diesen drei Unternehmen gaben nur zwei an, im UZÜ Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union getätigt zu haben, wobei diese Ausfuhren zusammengenommen weniger als 10 % der Gesamtausfuhren der betroffenen Ware in die Union ausmachten.
(27)
In den Betrieben der beiden Unternehmen mit Ausfuhrverkäufen in die Union wurden Kontrollbesuche durchgeführt. Im Falle des einen der beiden war es jedoch nicht möglich, die im Fragebogen gemachten Angaben zu überprüfen, da das Unternehmen Unterlagen, die die von ihm übermittelten Daten belegt hätten, nicht vorlegen konnte. Das andere Unternehmen arbeitete zwar in zufrieden stellender Weise mit, aber seine Ausfuhren in die Union machten im UZÜ weniger als 5 % der Gesamtausfuhren der betroffenen Ware aus der VR China in die Union aus.
(28)
Aus den vorstehenden Gründen wurden die chinesischen Behörden und die drei Unternehmen darüber unterrichtet, dass aufgrund der geringen Mitarbeit seitens der ausführenden Hersteller Artikel 18 der Grundverordnung zur Anwendung kommen könnte, und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme. Bei der Kommission gingen keine Stellungnahmen zu dieser Mitteilung ein. Daher stützen sich die nachstehenden Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings nach Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen, nämlich die Handelsstatistik und Beiträge interessierter Parteien einschließlich des Antrags.
2. Dumping der Einfuhren aus der VR China im UZÜ
2.1. Vergleichsland
(29)
In der Einleitungsbekanntmachung war Mexiko als Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen. Die interessierten Parteien wurden aufgefordert, zur Angemessenheit dieser Wahl Stellung zu nehmen.
(30)
Eine Partei brachte in ihrer Stellungnahme zur Angemessenheit der Wahl Mexikos als Vergleichsland vor, die mexikanischen Inlandspreise für Fahrräder seien nicht zuverlässig und für den Zweck dieser Untersuchung nicht geeignet. Stattdessen wurde Indien vorgeschlagen. Dieses Vorbringen wurde jedoch nicht mit Belegen untermauert, so dass es zurückgewiesen wurde.
(31)
In den vorausgegangenen Untersuchungen war Mexiko als Vergleichsland herangezogen worden, und es wurde nicht nachgewiesen, dass neue oder veränderte Umstände vorliegen, die einen Wechsel des Vergleichslands rechtfertigen würden. Eine Bestätigung, dass Mexiko nach wie vor ein geeignetes Vergleichsland war, ergab sich aus dem mexikanischen Marktprofil für die betroffene Ware, der Zahl der Wirtschaftsbeteiligten, dem Wettbewerb auf dem Inlandsmarkt und den Merkmalen des Produktionsverfahrens.
(32)
Drei mexikanischen Unternehmen wurden Fragebogen zugesandt. Von den drei Unternehmen wollte nur eines mitarbeiten und sandte einen beantworteten Fragebogen zurück.
2.2. Normalwert
(33)
Zur Ermittlung eines durchschnittlichen Normalwerts wurden die Inlandsverkaufspreise aus dem Vergleichsland herangezogen, wobei der im UZÜ geltende durchschnittliche Wechselkurs zwischen Euro und Peso zugrunde gelegt wurde, um einen gewogenen Durchschnittspreis ab Werk in Euro zu erhalten.
2.3. Ausfuhrpreis
(34)
Aufgrund der Anwendung von Artikel 18 und der Tatsache, dass keine sonstigen zuverlässigen Informationen vorlagen, wurden die Ausfuhrpreise im Wesentlichen auf der Grundlage von Eurostat-Daten und von Informationen ermittelt, die der einzige kooperierende chinesische Ausführer übermittelt hatte.
(35)
In der vorausgegangenen Untersuchung wurde der Schluss gezogen, dass die von Eurostat ausgewiesenen Preise für die Zwecke der Analyse nicht schlüssig seien (8). Aufgrund der geringen Mitarbeit seitens der chinesischen Ausführer sah die Kommission die von Eurostat ausgewiesenen Preise für Einfuhren aus der VR China für die Zwecke dieser Untersuchung jedoch als vertretbare Quelle an. Die Kommission ist sich indessen über die Grenzen dieser Analyse im Klaren und ist sich dessen bewusst, dass sie lediglich einen Indikator für die Preistrends liefern kann.
(36)
Bei dem anhand der Eurostat-Daten ermittelten Ausfuhrpreis handelt es sich um einen cif-Preis, der zur Berechnung der Stufe ab Werk um die durchschnittlichen Seefrachtkosten je Ausfuhrgeschäft bereinigt werden musste. Zur Ermittlung der durchschnittlichen Seefrachtkosten je Stück, die als 8,30 EUR berechnet wurden, wurden die in der Antwort des einzigen kooperierenden chinesischen Herstellers enthaltenen Informationen herangezogen. Der Preis ab Werk für Ausfuhren in die Union wurde für das einzige kooperierende chinesische Unternehmen auf einer ähnlichen Grundlage ermittelt. Der sich daraus ergebende Stückpreis wurde anschließend zur Berechnung eines gewogenen chinesischen Durchschnittspreises ab Werk herangezogen.
2.4. Vergleich
(37)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert Mexikos mit dem gewogenen chinesischen Durchschnittsausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk verglichen. Auf diese Weise wurde eine gewogene durchschnittliche Dumpingspanne ermittelt.
2.5. Dumpingspanne
(38)
Aus den Dumpingberechnungen ergab sich eine landesweite Dumpingspanne von über 20 %. Da in den Eurostat-Daten die zwischen den verschiedenen Typen der betroffenen Ware bestehenden erheblichen Preisunterschiede nicht berücksichtigt sind, sollte dieses Niveau jedoch als eher niedrig angesetzt betrachtet werden. Es sei in diesem Zusammenhang darauf hingewiesen, dass die Dumpingspannen laut Angaben aus dem Antrag ein Niveau von über 100 % erreichten.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.1. Vorbemerkung
(39)
Die wahrscheinliche Entwicklung der Einfuhren aus der VR China wurde im Hinblick auf die voraussichtliche Preisentwicklung und die voraussichtlichen Mengen analysiert.
3.2. Kapazitätsreserven der chinesischen ausführenden Hersteller
(40)
Geht man von den im Antrag übermittelten Informationen aus, so ist die chinesische Fahrradindustrie mengenmäßig betrachtet die größte weltweit. Die VR China hat eine Produktionskapazität von 100 bis 110 Mio. Fahrrädern, wobei die tatsächliche Produktion bei etwa 80 Mio. Fahrrädern pro Jahr liegt. Die chinesische Fahrradindustrie ist exportorientiert: Von pro Jahr 80 Mio. produzierten Fahrrädern sind 25 Mio. für den Inlandsmarkt bestimmt, die restlichen 55 Mio. - oder 69 % der Gesamtproduktion - gehen in den Export.
(41)
Schätzungen zufolge belaufen sich die jährlichen Kapazitätsreserven in der VR China auf rund 20 bis 30 Mio. Fahrräder und damit auf mehr als das Doppelte der derzeitigen Unionsproduktion (vgl. Randnummer 66). Darüber hinaus ergibt sich aus den während der Untersuchung erlangten Informationen, dass sich die Produktionskapazität für Fahrräder in der VR China bei steigender Nachfrage ohne Weiteres erhöhen lässt, zum Beispiel durch die Beschäftigung zusätzlicher Arbeitskräfte.
(42)
Aus den dargelegten Gründen kann mithin nicht ausgeschlossen werden, dass ohne Antidumpingmaßnahmen in der VR China verfügbare Kapazitätsreserven zur Steigerung der Ausfuhren in die Union genutzt werden könnten.
(43)
Nach ihrer Unterrichtung wandte eine Partei ein, die Angaben zur chinesischen Produktionskapazität in der Verordnung entbehrten jeder Grundlage und beruhten auf reiner Spekulation. Diesbezüglich sei daran erinnert, dass die Mitarbeit seitens der ausführenden chinesischen Hersteller sehr gering war und die Feststellungen weitgehend auf der Grundlage der verfügbaren Informationen getroffen werden mussten. In diesem Fall legte die Kommission, wie bereits unter Randnummer 40 erwähnt, in Ermangelung sonstiger zuverlässigerer Informationen die im Antrag übermittelten Anscheinsbeweise zugrunde. Die Untersuchung brachte keine Informationen zutage, nach denen diese Anscheinsbeweise falsch gewesen wären. Die betreffende Partei übermittelte ebenfalls keine Angaben oder Beweise, wonach sich die Kapazitätsreserven in der VR China auf einem deutlich anderen Niveau bewegen würden. Daher wurde dieser Einwand zurückgewiesen.
3.3. Attraktivität des Unionsmarkts und Preise der Ausfuhren in Drittländer
(44)
Wie die Daten von Eurostat und die im Antrag enthaltenen Informationen zeigen, stellt die Union für die chinesischen ausführenden Hersteller einen attraktiven Markt dar.
(45)
Den Preisangaben des einzigen kooperierenden ausführenden Unternehmens in der VR China zufolge liegt der auf der Stufe ab Werk betrachtete gewogene Durchschnittspreis der Ausfuhren der Ware in Drittländer im UZÜ unter dem durchschnittlichen Verkaufspreis ab Werk in der Union. Berücksichtigt man die Produktionskapazität in der VR China und die Nachfrage auf dem Unionsmarkt, so wäre es im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen ziemlich wahrscheinlich, dass die chinesischen Hersteller die Menge ihrer Fahrradausfuhren in die Union umgehend erhöhen würden. Überdies können die chinesischen Hersteller ihre Ware aufgrund der bestehenden Überkapazitäten zu sehr niedrigen Preisen auf dem europäischen Markt anbieten.
3.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(46)
Angesichts der Tatsache, dass sich sogar unter Berücksichtigung der derzeit geltenden Maßnahmen aus einem vorsichtigen Vergleich auf der Grundlage von Eurostat-Zahlen und Informationen des einzigen kooperierenden chinesischen Ausführers eine Dumpingspanne von über 20 % für im UZÜ getätigte chinesische Ausfuhren ergab, ist die Wahrscheinlichkeit sehr hoch, dass das Dumping ohne Maßnahmen weiter anhalten wird.
(47)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass chinesische Einfuhren weiterhin zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt gelangten. Insbesondere in Anbetracht der in der VR China verfügbaren Kapazitätsreserven, die bei Bedarf sogar ohne Weiteres noch ausgebaut werden können, und der Analyse der Preisniveaus in der Union und anderen Drittländern kann der Schluss gezogen werden, dass das Dumping bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten wird.
D. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Produktion der Union und Wirtschaftszweig der Union
(48)
Im Laufe der jetzigen Untersuchung wurde festgestellt, dass von etwa 100 Unionsherstellern, die sich im Rahmen der Untersuchung meldeten, und weiteren Herstellern, von denen die meisten durch ihre nationalen Verbände vertreten werden, Fahrräder hergestellt wurden. Diese Unternehmen bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Die Untersuchung ergab ferner, dass der Wirtschaftszweig das unter Randnummer 1 beschriebene Befreiungssystem in Anspruch nimmt.
(49)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen herangezogen, einschließlich der im Antrag enthaltenen Informationen, der Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern und nationalen Verbänden erhoben wurden, sowie allgemeiner Produktionsstatistiken.
2. Unionsverbrauch
(50)
Die Verkäufe der Unionshersteller wurden anhand der Antworten der Hersteller auf den Stichprobenfragebogen und der vom Antragsteller in seinem Antrag übermittelten Daten bestimmt. Die im Antrag enthaltenen Daten waren bei verschiedenen Fahrradherstellerverbänden in der Union erhoben worden.
(51)
Der sichtbare Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage der geschätzten Verkäufe aller Unionshersteller auf dem Unionsmarkt (siehe Randnummer 68) zuzüglich der von Eurostat ausgewiesenen Einfuhren aus allen Ländern ermittelt.
(52)
Von 2007 bis zum UZÜ ging der Unionsverbrauch um 11 % zurück, und zwar von 22 912 066 Stück im Jahr 2007 auf 20 336 813 Stück im UZÜ. Der Verbrauchsrückgang konzentrierte sich dabei insbesondere auf den Zeitraum von 2008 bis 2009. Ausführliche Daten hierzu (Stückzahlen) enthält die folgende Tabelle:
Tabelle 1 - Verbrauch
2007
2008
2009
UZÜ
Menge (in Stück)
+ Gesamteinfuhren
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ auf dem Unionsmarkt verkaufte Unionsproduktion
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Verbrauch
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Menge und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der Volksrepublik China
(53)
Die eingeführte Menge der betroffenen Ware wurde anhand von Eurostat-Statistiken ermittelt. Die Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China ging im Bezugszeitraum um 38 % zurück und belief sich damit im UZÜ noch auf 615 920 Stück (siehe Tabelle 2). Die Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China lagen zu Beginn des Bezugszeitraums um 26 % höher als im UZÜ der vorausgegangenen Untersuchung (1. April 2003 bis 31. März 2004: 733 901 Stück (9)). Der stärkste Rückgang bei den Einfuhren der betroffenen Ware erfolgte von 2008 bis 2009, was der Entwicklung beim gesamten Unionsverbrauch entspricht (siehe Tabellen 1 und 2).
(54)
Da die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum stärker zurückgingen als der Verbrauch, sank der Marktanteil der VR China leicht, nämlich von 4,4 % im Jahr 2007 auf 3,1 % im UZÜ.
(55)
Wie sich die Einfuhren und der Marktanteil von Fahrrädern mit Ursprung in der VR China im Bezugszeitraum entwickelten, ist der folgenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 2 - Einfuhren aus der VR China
2007
2008
2009
UZÜ
Menge der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in Stück)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Preise der betroffenen Einfuhren
4.1. Entwicklung der Preise
(56)
Wie unter Randnummer 35 erläutert, sah die Kommission es als vertretbar an, für die Zwecke dieser Untersuchung die von Eurostat ausgewiesenen Preise für Einfuhren aus der VR China heranzuziehen.
(57)
Den Eurostat-Daten zufolge stiegen die gewogenen Durchschnittspreise der Einfuhren aus der VR China, die im Folgenden in indexierter Form ausgewiesen sind, von 2007 bis zum UZÜ um 125 %. Einen erheblichen Anstieg verzeichneten die Einfuhrpreise dabei im Jahr 2009, während sie danach praktisch konstant blieben. Wie die Entwicklung im Einzelnen verlief, ist der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 3 - Preise der betroffenen Einfuhren
2007
2008
2009
UZÜ
VR China
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Preisunterbietung
(58)
Zur Ermittlung der Preisunterbietungsspanne für Fahrräder mit Ursprung in der VR China zog die Kommission die im Laufe der Untersuchung von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern übermittelten Informationen und die Durchschnittspreise der Eurostat-Statistik heran. Für den Wirtschaftszweig der Union wurden die Verkaufspreise für unabhängige Abnehmer zugrunde gelegt, gegebenenfalls berichtigt auf die Stufe ab Werk. Der Vergleich ergab, dass die Preise der Einfuhren aus der VR China diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union nach Abzug des Antidumpingzolls um 53 % unterboten.
5. Einfuhren aus anderen Ländern
(59)
Den Eurostat-Daten zufolge sanken die Einfuhren aus anderen Drittländern von 9 087 000 Stück im Jahr 2007 auf 8 587 000 Stück im UZÜ, was einem Gesamtrückgang von 6 % entspricht. Sie entwickelten sich damit parallel zum Unionsverbrauch (- 11 %), wobei ihr Rückgang weniger stark ausfiel. Der Marktanteil der Drittländer stieg im Bezugszeitraum von 40 % auf 42 %. Wie jedoch unter den Randnummern 35 und 56 erläutert, wird bei den von Eurostat ausgewiesenen Preisen nicht zwischen dem jeweils unterschiedlichen Warensortiment der einzelnen Länder differenziert, und deshalb werden die Preistrends nur mit Indizes veranschaulicht. Da nichts über das Warensortiment der Einfuhren aus anderen Drittländern bekannt ist, ist ein Vergleich der Preise der nachstehenden Einfuhren mit jenen des Wirtschaftszweigs der Union nicht sinnvoll. Dennoch wurden einige zusätzliche Informationen über die Einfuhren aus jenen Ländern eingeholt, auf die der Großteil der anderen Fahrradeinfuhren entfällt. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 4 - Einfuhren aus anderen Ländern
2007
2008
2009
UZÜ
Alle Typen
Stück (in Tausend)
Marktanteil
Preis (EUR/Stück)
Stück (in Tausend)
Marktanteil
Preis (EUR/Stück)
Stück (in Tausend)
Marktanteil
Preis (EUR/Stück)
Stück (in Tausend)
Marktanteil
Preis (EUR/Stück)
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Philippinen
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunesien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Sonstige
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
INSGESAMT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Die Einfuhren aus Taiwan verringerten sich im Bezugszeitraum von 3 158 600 Stück im Jahr 2007 auf 2 958 000 Stück im UZÜ, wobei sich ihr Marktanteil im selben Zeitraum leicht erhöhte, und zwar von 14 % auf 15 %. Die aus Taiwan eingeführten Fahrräder sind für die oberen Marktsegmente bestimmt. Während der Untersuchung zeigte sich anhand eines Modellvergleichs, dass die Preise der Einfuhren aus Taiwan wie bereits im vorausgegangenen Untersuchungszeitraum (10) höher waren als die vergleichbarer Modelle des Wirtschaftszweigs der Union. Darüber hinaus wies der Preis der Einfuhren im Bezugszeitraum eine steigende Tendenz auf und verzeichnete im UZÜ einen Anstieg um 25 % gegenüber dem Jahr 2007.
2) Thailand
(61)
Die Einfuhren mit Ursprung in Thailand gingen im Bezugszeitraum von 1 534 000 Stück im Jahr 2007 auf 1 397 000 Stück im UZÜ zurück. Der Rückgang der Einfuhren entsprach der Verbrauchsentwicklung, denn ihr Marktanteil blieb konstant bei 7 %. Bei den aus Thailand eingeführten Fahrrädern handelt es sich jedoch um Fahrräder der mittleren Qualitätsstufe, und wie die Untersuchung anhand eines Modellvergleichs gezeigt hat, werden die Einfuhren aus Thailand zu einem höheren Preis verkauft als vergleichbare Modelle des Wirtschaftszweigs der Union. Darüber hinaus wies der Preis der Einfuhren im Bezugszeitraum eine steigende Tendenz auf und verzeichnete im UZÜ einen Anstieg um 27 % gegenüber dem Jahr 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Die Einfuhren aus Sri Lanka, die im Jahr 2007 noch bei 574 000 Stück lagen, beliefen sich im UZÜ auf 1 101 000 Stück und verdoppelten sich im Bezugszeitraum damit fast, so dass ihr Marktanteil am Ende des Bezugszeitraums 5 % erreichte. Von einer Partei wurde allerdings vorgebracht, die chinesischen Ausführer umgingen die Antidumpingzölle durch Versand über Sri Lanka. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen der Kommission nicht genügend Informationen vor, um eine Schlussfolgerung zur Lage im Zusammenhang mit diesen Einfuhren ziehen zu können. Unter diesen Umständen kann nicht ausgeschlossen werden, dass Einfuhren, die als Ursprungserzeugnis Sri Lankas angemeldet wurden, zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitragen.
(63)
Nach ihrer Unterrichtung machte eine interessierte Partei geltend, die Schlussfolgerungen zu einer etwaigen Umgehung über Sri Lanka seien reine Vermutungen und dahin gehende Behauptungen sollten bei den endgültigen Schlussfolgerungen nicht berücksichtigt werden. Hierzu ist anzumerken, dass die Kommission, wie unter Randnummer 62 bereits eindeutig dargelegt, in dieser Frage keinerlei Schlussfolgerung gezogen hat.
6. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.1. Vorbemerkungen
(64)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
(65)
Wie vorstehend erläutert, musste angesichts der Vielzahl antragstellender Unionshersteller mit einer Stichprobe gearbeitet werden. Für die Zwecke der Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren wie folgt untersucht:
-
Die makroökonomischen Faktoren (Produktionskapazität, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Wachstum, Höhe der Dumpingspannen und Erholung von den Auswirkungen früheren Dumpings) wurden auf der Ebene der Gesamtproduktion der Union beurteilt; Grundlage hierfür waren die Informationen, die bei den nationalen Verbänden der Unionshersteller und den einzelnen Unternehmen eingeholt wurden. Diese Faktoren wurden, soweit möglich, mit den Angaben der entsprechenden amtlichen Statistik abgeglichen.
-
Die mikroökonomischen Faktoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Cashflow, Rentabilität, Kapitalrendite (RoI), Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Investitionen und Löhne) wurden für die einzelnen Unternehmen analysiert, d. h. auf der Ebene der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
6.2. Makroökonomische Indikatoren
a) Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(66)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union war im Bezugszeitraum jedes Jahr leicht rückläufig. Bis zum Ende des UZÜ ging sie verglichen mit 2007 um 11 % zurück, was der Verbrauchsentwicklung entspricht. Die einzelnen Daten sind Tabelle 5 zu entnehmen:
Tabelle 5 - Gesamtproduktion der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Menge (in Stück)
Produktion
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Die Produktionskapazität stieg von 2007 bis zum UZÜ leicht an, und zwar um 2 %. Da die Produktion zurückging, verringerte sich die Kapazitätsauslastung von 2007 bis zum UZÜ insgesamt um 13 % und erreichte im UZÜ 81 %. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 6 - Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2007
2008
2009
UZÜ
Menge (in Stück)
Produktionskapazität
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapazitätsauslastung
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Verkaufsmenge
(68)
Die Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt ging von 2007 bis zum UZÜ um 13 % zurück. Diese Entwicklung entspricht dem allgemeinen Trend eines rückläufigen Verbrauchs auf dem Unionsmarkt. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 7 - Verkäufe an unabhängige Abnehmer
2007
2008
2009
UZÜ
Menge (in Stück)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Marktanteil
(69)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union wies von 2007 bis zum UZÜ leichte Schwankungen auf. Insgesamt ging er im Bezugszeitraum um 1,3 Prozentpunkte zurück. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 8 - Marktanteil der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Marktanteil der Union
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Beschäftigung und Produktivität
(70)
Die Beschäftigung ging im Bezugszeitraum um 9 % von 14 925 Beschäftigten im Jahr 2007 auf 13 646 Beschäftigte im UZÜ zurück.
(71)
Die Produktivität erhöhte sich 2008 gegenüber 2007 geringfügig, nahm dann aber ab. Insgesamt ging die Produktivität im Bezugszeitraum leicht zurück, und zwar um 3 %. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 9 - Gesamtbeschäftigung und Produktivität in der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Zahl der Beschäftigten
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivität (Stück/Jahr)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Wachstum
(72)
Insgesamt ging der Marktanteil aller Unionshersteller zusammen leicht zurück (um 1,3 Prozentpunkte), und der Verbrauch nahm um 11 % ab; die Unionshersteller konnten demnach eindeutig kein Wachstum verzeichnen.
f) Höhe der Dumpingspanne
(73)
Im UZÜ hielt das Dumping aus der VR China weiter an. Wie unter Randnummer 34 erläutert, stützt sich die Dumpingberechnung wegen der geringen Mitarbeit der chinesischen Ausführer auf Durchschnittspreise der Eurostat-Statistik. Die Durchschnittspreise der Eurostat-Statistik geben, wie unter Randnummer 35 dargelegt, zwar nur bedingt Aufschluss über das Warensortiment, das für die Berechnung der Dumpingspanne von großer Bedeutung ist, aber angesichts der Kapazitätsreserven in der VR China können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unbedeutend betrachtet werden.
g) Erholung von früherem Dumping
(74)
Die Kommission prüfte, ob sich der Wirtschaftszweig der Union von den Auswirkungen früheren Dumpings erholt hat. Dabei kam sie zu dem Schluss, dass sich der Wirtschaftszweig der Union nicht in dem erwarteten Maße von den Auswirkungen des früheren Dumpings erholt hat, was insbesondere aus der nach wie vor geringen Rentabilität und dem Rückgang der Kapazitätsauslastung ersichtlich wird.
6.3. Mikroökonomische Indikatoren
h) Lagerbestände
(75)
Ein Hersteller konnte wegen seiner derzeitigen internen Struktur keine schlüssigen Angaben zu den Lagerbeständen im Bezugszeitraum machen. Deshalb konnten die Angaben dieses Unternehmens bei der Analyse der Lagerbestände für den Bezugszeitraum nicht berücksichtigt werden.
(76)
Die Lagerbestände an Fahrrädern stiegen im Analysezeitraum von 880 935 Stück im Jahr 2007 auf 1 091 516 Stück im UZÜ, d. h. um 24 %. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 10 - Lagerbestände
2007
2008
2009
UZÜ
Menge (in Stück)
Schlussbestände
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Verkaufspreise und Kosten
(77)
Der Durchschnittspreis ab Werk, den der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellte, wies im Bezugszeitraum eine leicht steigende Tendenz auf. Insgesamt erhöhte der Wirtschaftszweig der Union seine Preise von 2007 bis zum UZÜ um 9 %, was dem unter Randnummer 79 dargelegten Anstieg der Produktionskosten entsprach.
Tabelle 11 - Stückpreis auf dem Unionsmarkt
2007
2008
2009
UZÜ
Stückpreis der Unionsverkäufe (in EUR/Stück)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Die Produktionskosten wurden auf der Grundlage des gewogenen Durchschnitts aller von den Stichprobenherstellern hergestellten Typen der gleichartigen Ware ermittelt.
(79)
Die Produktionskosten stiegen im Bezugszeitraum um 9 %. Dieser Anstieg ist im Wesentlichen auf eine Änderung des Warensortiments zurückzuführen. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 12 - Produktionsstückkosten
2007
2008
2009
UZÜ
Produktionsstückkosten (in EUR/Stück)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Nach ihrer Unterrichtung wandte eine Partei ein, der Anstieg der Produktionskosten habe sich vor dem Hintergrund erheblich gesunkener Kosten für manche Rohstoffe (Aluminium und Stahl) abgespielt, was darauf hindeute, dass die erlittene Schädigung selbst verschuldet sei. Diese Behauptung wurde jedoch nicht durch ausreichende Beweise belegt. Die Partei legte nämlich lediglich Daten vor, die ganz allgemein die Preisentwicklung bei Aluminium und Stahl im Bezugszeitraum beschreiben, legte aber nicht dar, inwieweit sich diese Entwicklungen auf die Gesamtproduktionskosten von Fahrrädern ausgewirkt haben sollten. Zudem wurde dieses Argument erst nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse, also in einem fortgeschrittenen Stadium des Verfahrens, vorgebracht und konnte daher nicht mehr überprüft werden. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
j) Rentabilität
(81)
Im ersten Jahr des Bezugszeitraums war die Gesamtrentabilität der Stichprobenhersteller in Bezug auf die betroffene Ware negativ (- 1,7 %). 2008 erreichten die Unionshersteller die Gewinnzone. Im Jahr 2009 und im UZÜ verzeichnete der Wirtschaftszweig jedoch wieder Verluste.
(82)
Wie aus der vorstehend beschriebenen Entwicklung ersichtlich wird, befand sich der Wirtschaftszweig der Union im Vergleich zur vorausgegangenen Untersuchung, bei der seine Rentabilität sich auf 3,6 % belief, im UZÜ in einer prekären Lage.
Tabelle 13 - Rentabilität
2007
2008
2009
UZÜ
Rentabilität der Unionsverkäufe
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse wurde - allerdings ohne entsprechende Belege - vorgebracht, der Wirtschaftszweig der Union habe es versäumt, seine Effizienz und seine Leistungsfähigkeit zu verbessern. Die Untersuchung hat hingegen gezeigt, dass sich der Wirtschaftszweig der Union durch Verlagerung von Produktionsstätten innerhalb der Union ganz offenkundig bemüht hat, sich auf den von den gedumpten Einfuhren ausgehenden Preisdruck einzustellen und die Kostenrentabilität zu steigern (siehe Randnummer 85). Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
k) Kapitalrendite (RoI)
(84)
Die Investitionen in den Geschäftsbereich der betroffenen Ware gingen im Bezugszeitraum erheblich zurück, und zwar von 21 491 000 EUR im Jahr 2007 auf 11 738 000 EUR im UZÜ. Dies ist weitgehend auf die Wirtschaftskrise zurückzuführen, die 2008 einsetzte und im UZÜ, in dem die Kapitalbeschaffung immer schwieriger wurde und die Verkaufsprognosen pessimistisch waren, ihren Tiefpunkt erreichte.
(85)
Es ist darauf hinzuweisen, dass ein beträchtlicher Teil der Investitionen getätigt wurde, um die Effizienz des Herstellungsverfahrens zu steigern und auf dem neuesten Stand der Technik zu bleiben. Dabei wurde ein Teil der Produktionskapazität von westeuropäischen Ländern in osteuropäische Länder verlagert und die Produktionsbasis auf nahezu alle Mitgliedstaaten ausgeweitet; dies belegt die Vitalität des Wirtschaftszweigs der Union und seine Bemühungen, wettbewerbsfähig zu bleiben.
Tabelle 14 - Investitionen und Kapitalrendite
2007
2008
2009
UZÜ
Investitionen (in Tausend EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Kapitalrendite (RoI)
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Ein Hersteller konnte wegen seiner internen Struktur für die Berechnung der Kapitalrendite keine schlüssigen Angaben zur Nettoproduktion von Anlagegütern im Bezugszeitraum liefern. Deshalb konnten die Angaben dieses Unternehmens bei der Analyse der Kapitalrendite für den Bezugszeitraum nicht berücksichtigt werden.
(87)
Die Kapitalrendite folgte der Entwicklung der Rentabilität. Im Jahr 2007 verzeichneten die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller eine Kapitalrendite von -16 %, die im UZÜ leicht anstieg, und zwar auf -10 %.
l) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(88)
Ein Hersteller konnte keine schlüssigen Angaben zum Cashflow im Bezugszeitraum machen, da seine Struktur eine Schätzung des Cashflows nur für die einen Teilbereich seiner gesamten Geschäftstätigkeit darstellende Fahrradsparte unmöglich macht. Deshalb konnten die Angaben dieses Unternehmens bei der Analyse des Cashflows für den Bezugszeitraum nicht berücksichtigt werden.
(89)
Der Cashflow, also die Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, blieb im untersuchten Zeitraum positiv. Von 2007 bis zum UZÜ ging er jedoch um rund 33 % zurück. Detaillierte Angaben sind der nachstehenden Tabelle zu entnehmen:
Tabelle 15 - Cashflow
2007
2008
2009
UZÜ
Cashflow (in Tausend EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Die Stichprobenhersteller beschaffen sich ihr Kapital entweder intern, sofern sie einer Unternehmensgruppe angehören, oder über Bankdarlehen. In anderen Fällen wird der vom Unternehmen erwirtschaftete Cashflow als Finanzierungsquelle genutzt. Keiner der Stichprobenhersteller hatte nennenswerte Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung.
m) Löhne
(91)
Im Bezugszeitraum stiegen die Lohnkosten je Beschäftigten um 11 %. Dies spiegelt eine Produktionsverlagerung hin zu etwas höherwertigen Waren wider.
Tabelle 16 - Löhne
2007
2008
2009
UZÜ
Lohnkosten je Beschäftigten (in EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse wurde angeführt, die Lohnkosten je Beschäftigten hätten sich parallel zum Einbruch der Nachfrage erhöht, was darauf hindeuten würde, dass die Schädigung selbst verschuldet sei. Wie die vorstehende Tabelle zeigt, verzeichneten die Lohnkosten je Beschäftigten mit +11 % im Bezugszeitraum tatsächlich einen Anstieg. Allerdings verringerte sich die Zahl der Beschäftigten, wie unter Randnummer 70 erläutert, um 9 %. Die Lohnkosten erhöhten sich daher insgesamt nur um 2 %. Den Untersuchungsergebnissen zufolge waren die Auswirkungen auf die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union demnach insgesamt sehr gering.
7. Schlussfolgerung zur Schädigung
(93)
Die geltenden Antidumpingmaßnahmen haben sich eindeutig auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt. So konnte er in einem gewissen Umfang von den Maßnahmen profitieren und einen stabilen Marktanteil aufrechterhalten. Dennoch ging die Unionsproduktion zurück, und die Gewinnspanne blieb weiter unzureichend. Jede Möglichkeit, Wachstum und Gewinn zu steigern, wurde durch den von Preis und Menge der gedumpten Einfuhren ausgeübten Druck untergraben.
(94)
Wie unter Randnummer 53 dargelegt, gingen die Einfuhrmengen aus der VR China von 2007 bis zum UZÜ zurück. Am stärksten verringerte sich die Einfuhrmenge jedoch von 2008 bis 2009, als die Preise der Einfuhren aus der VR China beträchtlich anstiegen. Dennoch reichte dieser Preisanstieg den Untersuchungsergebnissen zufolge, wie unter Randnummer 58 dargelegt, noch nicht aus, um den Wirtschaftszweig in die Lage zu versetzen, seine Situation zu verbessern. So unterboten die Preise der Einfuhren aus der VR China diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union um 53 %.
(95)
Da der Wirtschaftszweig Verluste verzeichnet, befindet er sich eindeutig in einer prekären Lage. Nahezu alle Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis der Unionshersteller (wie Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow) verschlechterten sich im Bezugszeitraum. Daher kann nicht der Schluss gezogen werden, dass sich der Wirtschaftszweig der Union in einer gesicherten Lage befindet. Darüber hinaus könnte die Lage durch den Druck der etwaigen Umgehungseinfuhren noch verschärft worden sein.
(96)
Auf dieser Grundlage wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union insgesamt sich nach wie vor in einer prekären wirtschaftlichen Lage befindet und weiterhin eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 der Grundverordnung erlitten hat.
8. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren und anderer Faktoren
8.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(97)
Parallel zum rückläufigen Verbrauch in der Union ging auch der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China leicht zurück, und zwar von 4,4 % auf 3,1 % (siehe Randnummer 53). Wie unter Randnummer 58 erläutert, unterboten im UZÜ die Einfuhren aus der VR China nach Abzug des Antidumpingzolls die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 53 %. Bekanntlich beläuft sich der Zollsatz auf 48,5 %. Die Preisunterbietungsspanne belegt einerseits die Wirksamkeit der geltenden Zölle und andererseits die Notwendigkeit, die Maßnahmen beizubehalten. Diese Schlussfolgerung wird noch durch die Tatsache unterstrichen, dass diese Preisunterbietung der bei der letzten Überprüfung festgestellten Preisunterbietung entspricht. Die schädigenden Auswirkungen des Preises der gedumpten Einfuhren aus der VR China auf den Wirtschaftszweig der Union blieben somit beträchtlich und dürften, wie unter Randnummer 58 erläutert, weiter anhalten.
8.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(98)
Infolge der im UZÜ negativen Wirtschaftsbedingungen ging der Fahrradverbrauch zurück. Die Produktion und die Beschäftigung waren ebenfalls rückläufig, da sie der Verbrauchsentwicklung folgten. Da die Fahrradindustrie keine hohen Fixkosten zu tragen hat, wirkte sich der Produktionsrückgang nicht auf die Rentabilität der Fahrradindustrie in der Union aus.
(99)
Nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse wurde angeführt, der Wirtschaftszweig der Union habe seine Produktionskapazität zu einer Zeit ausgebaut, als der Unionsverbrauch zurückging, und dies habe seine Lage negativ beeinflusst. Diese Aussage steht im Widerspruch zur Entwicklung des Verbrauchs und der Produktionskapazität, wie sie unter den Randnummern 52 und 67 beschrieben ist. Der Verbrauch ging nämlich hauptsächlich von 2008 auf 2009 zurück, während sich die Produktionskapazität bereits ein Jahr zuvor erhöht hatte (2007 und 2008). Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
8.3. Einfuhren aus anderen Ländern
(100)
Wie unter Randnummer 59 erläutert, verringerte sich die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern um 6 % und folgte damit dem Verbrauchsrückgang. Der Marktanteil dieser Einfuhren nahm von 40 % im Jahr 2007 auf 42 % im UZÜ zu. Ihr durchschnittlicher Einfuhrpreis stieg von 2007 bis zum UZÜ um 6 %. Die Hauptländer, aus denen die betroffene Ware eingeführt wurde, waren Taiwan, Thailand und Sri Lanka.
(101)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Taiwan nahm im Bezugszeitraum leicht zu (von 14 % auf 15 %). Den verfügbaren Informationen zufolge konkurrieren die Einfuhren aus Taiwan jedoch, wie unter Randnummer 60 erläutert, unter fairen Bedingungen mit den in der Union hergestellten Fahrrädern.
(102)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Thailand blieb im Bezugszeitraum konstant. Wie unter Randnummer 61 erläutert, wurden diese Einfuhren den verfügbaren Informationen zufolge im UZÜ zu einem Preis verkauft, der sich aus einem fairen Wettbewerb mit ähnlichen, in der Union hergestellten Fahrrädern ergab.
(103)
Die Einfuhren mit Ursprung in Sri Lanka stiegen im Bezugszeitraum um 92 %. Im UZÜ betrug ihr Marktanteil 5 %. Wie jedoch unter Randnummer 62 dargelegt, verbergen sich unter den Einfuhren aus Sri Lanka angeblich auch Fahrräder chinesischen Ursprungs.
(104)
Somit kann der Schluss gezogen werden, dass unter den größten Ausführern von Fahrrädern in die Union die Einfuhren aus Taiwan und Thailand sich nicht negativ auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben können, und zwar hauptsächlich deshalb, weil sie ein im Vergleich zum Wirtschaftszweig der Union ähnliches oder sogar höheres Preisniveau aufweisen. Hingegen kann nicht ausgeschlossen werden, dass Einfuhren, die als Ursprungserzeugnis Sri Lankas angemeldet wurden, zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitragen.
8.4. Umgehung
(105)
Es wurde vorgebracht und belegt, dass die chinesischen Ausführer die Maßnahmen fortlaufend durch Einfuhren über mehrere Länder umgehen und dass der Wirtschaftszweig der Union durch diese Einfuhren geschädigt wird. Unter Berücksichtigung der in der Vergangenheit vom Europäischen Amt für Betrugsbekämpfung („OLAF“) gefundenen Beweise für eine Umgehung, insbesondere für Einfuhren über die Philippinen, kann nicht ausgeschlossen werden, dass ein solches rechtswidriges Verhalten noch immer auf dem Markt praktiziert und der Wirtschaftszweig der Union dadurch geschädigt wird.
E. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkungen
(106)
Wie unter den Randnummern 66 bis 91 beschrieben, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Einführung von Antidumpingmaßnahmen von der Schädigung erholen, allerdings nur bis zu einem gewissen Grad. Im Bezugszeitraum befand sich der Wirtschaftszweig der Union in einer prekären Lage und litt noch immer unter den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China.
(107)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurden die Einfuhren aus dem betroffenen Land daraufhin überprüft, ob ein Anhalten der Schädigung wahrscheinlich ist.
2. Mengen der chinesischen Ausfuhren
(108)
Wie bereits unter Randnummer 40 erwähnt, ist die chinesische Fahrradindustrie exportorientiert. Chinesische Fahrräder sind weltweit auf den wichtigsten Märkten vertreten, insbesondere in den USA und Japan, wo sie eine marktbeherrschende Stellung einnehmen. Wie in einer früheren Untersuchung erwähnt (11), konnten die chinesischen ausführenden Hersteller ihre Präsenz auf dem US-amerikanischen Markt Ende der 90er Jahre, nachdem sie infolge der Einführung von Antidumpingzöllen auf diesem Markt zwei Jahre nicht vertreten waren, innerhalb kürzester Zeit wieder erheblich ausbauen. Im Jahr 2009 wurden etwa 14 055 000 chinesische Fahrräder in die USA ausgeführt - bei einem Gesamtverbrauch von 14 888 000 Fahrrädern.
(109)
Dies zeigt, dass die chinesischen Hersteller in der Lage sind, rasch neue Ausfuhrmärkte zu erschließen und zu durchdringen sowie lange Zeit eine marktbeherrschende Stellung zu behaupten.
(110)
Nach ihrer Unterrichtung wandte eine Partei ein, die Einfuhren chinesischer Fahrräder würden sich bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen nicht wesentlich erhöhen, da die chinesischen Ausführer Probleme hätten, die europäischen Sicherheitsnormen für Fahrräder (EN 14764, EN 14765, EN 14766 und EN 14781) zu erfüllen. Diese Behauptung wurde jedoch durch keinerlei Unterlagen belegt. Die Untersuchung hat hingegen gezeigt, dass Fahrräder und Fahrradteile bereits zu einem beträchtlichen Teil aus der VR China eingeführt werden und den vorgeschriebenen Sicherheitsnormen entsprechen. Es bestand daher kein Grund zu der Annahme, die chinesischen Hersteller seien nicht in der Lage, die geltenden Sicherheitsnormen für Fahrräder zu erfüllen. Deshalb wurde dieser Einwand zurückgewiesen.
3. Kapazitätsreserven auf dem chinesischen Markt
(111)
Wie unter Randnummer 41 erläutert, zeigten die bei der Untersuchung erhobenen Daten, dass in der VR China erhebliche Kapazitätsreserven vorhanden sind. Es fanden sich eindeutige Hinweise darauf, dass ohne Antidumpingmaßnahmen ein Großteil dieser Kapazitätsreserven dazu verwendet werden könnte, die Ausfuhren in die Union zu steigern. Dies wird vor allem dadurch bestätigt, dass es keine Hinweise darauf gibt, dass Drittlandsmärkte oder der chinesische Inlandsmarkt etwaige zusätzliche Produktionsmengen aus der VR China aufnehmen könnten.
(112)
Nach der Unterrichtung über die Untersuchungsergebnisse wurde vorgebracht, eine Ausweitung der chinesischen Produktionskapazität werde durch den Anstieg der chinesischen Arbeitskosten stark eingeschränkt. Diesbezüglich ist darauf hinzuweisen, dass die Mitarbeit seitens der ausführenden chinesischen Hersteller, wie unter Randnummer 26 dargelegt, sehr gering war und dass zu den Arbeitskosten und der Produktionskapazität in der VR China keine Zahlen vorgelegt wurden. Außerdem übermittelte die betreffende Partei keinerlei Belege zur Untermauerung ihres Vorbringens. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
4. Mutmaßliche Umgehung
(113)
Wie unter Randnummer 105 erläutert, wurde unter Vorlage von Nachweisen vorgebracht, dass die chinesischen Ausführer die Maßnahmen fortlaufend durch Einfuhren über mehrere Länder umgehen. Dies wird im Fall der Philippinen überdies durch OLAF bestätigt. Dieses Verhalten zeigt, wie stark das Interesse der chinesischen Ausführer am attraktiven Unionsmarkt ist.
5. Schlussfolgerung
(114)
Der Wirtschaftszweig der Union hat mehrere Jahre unter den Auswirkungen der gedumpten chinesischen Einfuhren gelitten; seine derzeitige Wirtschaftslage ist immer noch prekär.
(115)
Wie oben dargelegt, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union dank der geltenden Antidumpingmaßnahmen von den chinesischen Dumpingpraktiken erholen. Im UZÜ war seine Wirtschaftslage allerdings kritisch. Sollte der Wirtschaftszweig der Union mit steigenden Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus dem betroffenen Land konfrontiert werden, dürfte dies zu einem weiteren Rückgang seiner Verkäufe, seines Marktanteils und seiner Verkaufspreise sowie zu einer weiteren Verschlechterung seiner finanziellen Lage führen.
(116)
Des Weiteren scheint der Untersuchung zufolge die Tatsache, dass die Verkaufspreise chinesischer Hersteller im Durchschnitt um 53 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen (siehe Randnummer 58), ein Hinweis darauf zu sein, dass die chinesischen ausführenden Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die betroffene Ware wahrscheinlich zu Preisen auf den Unionsmarkt ausführen werden, die erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen.
(117)
In Anbetracht der Feststellungen, die die Untersuchung insbesondere hinsichtlich der Kapazitätsreserven in der VR China, der Exportorientiertheit der chinesischen Industrie und des Verhaltens der chinesischen Ausführer auf ausländischen Märkten in der Vergangenheit ergab, dürfte eine Aufhebung der Maßnahmen darauf hinauslaufen, dass die Schädigung anhalten wird.
(118)
Darüber hinaus wird der Schluss, dass ein Anhalten der Schädigung wahrscheinlich ist, durch die Umgehung deutlich untermauert (siehe Randnummern 105 und 113). Sie beweist eindeutig, dass der Unionsmarkt für die chinesischen Hersteller weiterhin attraktiv ist; ohne Antidumpingmaßnahmen würden sie wahrscheinlich größere Ausfuhrmengen in die Union umlenken.
F. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(119)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob ungeachtet der Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping eindeutig der Schluss gezogen werden könnte, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China nicht im Interesse der Union läge.
(120)
Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen die Auffassung vertreten, dass die Einführung der Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderläuft. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(121)
Bei der Ermittlung des Unionsinteresses wurde allen beteiligten Interessen Rechnung getragen, den Interessen des Wirtschaftszweigs der Union ebenso wie den Interessen der Einführer und Verwender.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(122)
Sofern faire Marktbedingungen herrschen, ist die Fahrradindustrie in der Union erwiesenermaßen existenz- und wettbewerbsfähig. Die Untersuchung zeigte jedoch, dass der Wirtschaftszweig nahe beim Break-even-Punkt liegt und sich damit noch immer in einer schlechten Lage befindet. Daher müssen auf dem Unionsmarkt faire Wettbewerbsbedingungen aufrechterhalten werden.
(123)
Da neue Fahrradmodelle weitgehend in der Union entwickelt werden, würde der Wirtschaftszweig der Union hinsichtlich der Verkaufsmengen und Preise zudem in vollem Umfang von solchen Entwicklungen profitieren, wenn der durch die gedumpten Einfuhren ausgeübte Druck durch Maßnahmen unter Kontrolle gehalten würde.
(124)
Dem Wirtschaftszweig der Union käme eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen zugute; er sollte danach in der Lage sein, seine Verkaufsmengen und wahrscheinlich auch seine Verkaufspreise zu halten und möglicherweise zu erhöhen, wodurch er den notwendigen Ertrag erwirtschaften könnte, um weiterhin in neue Technologien investieren zu können.
(125)
Sollten die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China hingegen außer Kraft treten, wird es wahrscheinlich zu weiteren Handelsverzerrungen kommen, die den Erholungsprozess des Wirtschaftszweigs der Union unweigerlich stagnieren lassen würden. Angesichts der ungenutzten Produktionskapazität in der VR China und des Verhaltens der chinesischen Ausführer auf ausländischen Märkten in der Vergangenheit liegt auf der Hand, dass es, wenn die Maßnahmen außer Kraft treten würden, für den Wirtschaftszweig der Union sehr schwer, wenn nicht sogar unmöglich würde, sich zu erholen oder auch nur seine Stellung zu halten. Die prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union wird sich ohne Maßnahmen wahrscheinlich weiter verschlechtern, so dass es möglicherweise zu einem weiteren Rückgang der Produktionskapazität in der Union und zur Schließung mehrerer Herstellerunternehmen kommen würde. Es wird daher der Schluss gezogen, dass Antidumpingmaßnahmen im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegen.
(126)
Angesichts der Schlussfolgerungen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union unter den Randnummern 93 bis 96 und im Einklang mit den Feststellungen aus der Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens der Schädigung unter den Randnummern 106 bis 117 kann auch davon ausgegangen werden, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle erheblich verschlechtern würde.
3. Interesse der Verwender
(127)
Diese Untersuchung wird von der European Cyclists‘ Federation (ECF), einem Dachverband der nationalen Radfahrerverbände in Europa, unterstützt.
(128)
Die ECF brachte vor, Europa sei der wichtigste Markt für moderne Radsportprodukte und weise hohe Standards bei Qualität und Sicherheit auf, und durch einen Zustrom von Waren aus der VR China würden diese Standards sinken. Außerdem gebe es für die Fahrradindustrie in der Wirtschaft der Union ein enormes Wachstumspotenzial, das bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle gefährdet sei.
(129)
Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen festgestellt, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Auswirkungen auf die Verwender hätte. Die Einführer/Verwender in der Union konnten ihren Bedarf trotz der geltenden Maßnahmen weiterhin decken, unter anderem auch durch Lieferungen aus der VR China. Nichts deutete darauf hin, dass sie Schwierigkeiten hatten, andere Bezugsquellen zu erschließen. Daher wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen wahrscheinlich keine gravierenden Auswirkungen auf die Verwender in der Union haben wird.
4. Interesse der Zulieferer
(130)
Während der Untersuchung nahm der Verband der Hersteller von Fahrradteilen COLIPED mit der Kommission Kontakt auf. COLIPED führte an, in der Union gebe es rund 300 Fabriken, die Teile für die Fahrradproduktion herstellten und die etwa 7 300 Menschen beschäftigten, und die Existenzfähigkeit der Zulieferindustrie hänge zwangsläufig vom Fortbestand der Fahrradproduktion in Europa ab. Diesbezüglich ergab die Untersuchung, dass ohne Maßnahmen voraussichtlich weitere Fahrradhersteller in Europa ihre Produktion aufgeben müssten, was sich nachteilig auf die Fahrradteile herstellende Industrie in der Union auswirken und Arbeitsplätze in der Zulieferindustrie gefährden würde. Daher wird der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen im Interesse der Zulieferer liegt.
5. Interesse der Einführer
(131)
Von den unabhängigen Einführern ging zu den Einfuhren aus der VR China nur eine Fragebogenantwort ein, die allerdings nicht vollständig war, da das Unternehmen aus nicht offengelegten Gründen gerade dabei war, seine Tätigkeit einzustellen.
(132)
Zunächst ist darauf hinzuweisen, dass angesichts der geringen Mitarbeit seitens der Einführer die Auswirkungen etwaiger Maßnahmen bzw. eines Verzichts darauf nicht ordnungsgemäß und erschöpfend beurteilt werden konnten. Ferner sei daran erinnert, dass Antidumpingmaßnahmen nicht dazu dienen, Einfuhren zu verhindern, sondern dazu, wieder faire Wettbewerbsbedingungen herzustellen und sicherzustellen, dass die Preise der Einfuhren nicht gedumpt sind und eine Schädigung verursachen. Da weiterhin Fahrräder zu fairen Preisen und auch weiterhin Einfuhren aus Drittländern in die Union eingeführt werden können, dürfte die traditionelle Geschäftstätigkeit der Einführer nicht nennenswert betroffen sein. Außerdem reicht die Produktionskapazität der Unionshersteller aus, um eine potenzielle Zunahme der Nachfrage nach Fahrrädern aufzufangen. Ferner geht aus der Tabelle unter Randnummer 59 hervor, dass in anderen Drittländern beträchtliche Produktionskapazitäten bestehen. Daher ist es äußerst unwahrscheinlich, dass es zu einem Versorgungsengpass kommen würde.
(133)
Da weiterhin Einfuhren zu fairen Preisen auf den Unionsmarkt gelangen können, dürften die Einführer in der Lage sein, ihre traditionelle Geschäftstätigkeit fortzusetzen, selbst wenn die Antidumpingmaßnahmen gegenüber der VR China aufrechterhalten werden. Die geringe Mitarbeit seitens der unabhängigen Einführer und die Tatsache, dass bei der Untersuchung keine Anzeichen dafür gefunden wurden, dass die Einführer nach der Einführung der Maßnahmen gegenüber der VR China mit besonderen Schwierigkeiten konfrontiert gewesen wären, bekräftigen diese Schlussfolgerung noch.
6. Schlussfolgerung
(134)
Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der VR China läge eindeutig im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der Verbraucher sowie im Interesse der Zulieferer von Fahrradteilen in der Union. Sie wird es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen, nach Wiederherstellung eines fairen Wettbewerbs wieder zu wachsen und seine Lage zu verbessern. Abgesehen davon werden sich etwaige Maßnahmen nicht nennenswert auf die Einführer auswirken, da auf dem Markt weiterhin Fahrräder zu fairen Preisen angeboten werden. Wird jedoch auf Maßnahmen verzichtet, werden wahrscheinlich Fahrradhersteller in der Union ihre Tätigkeit einstellen müssen, was auch eine Bedrohung für die Existenz der Zulieferer von Fahrradteilen in der Union darstellt.
(135)
Aus diesen Gründen wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Einführung von Antidumpingzöllen auf die Einfuhren von Fahrrädern mit Ursprung in der VR China sprechen.
G. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(136)
Aus den vorstehenden Gründen sollten die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Fahrrädern aufrechterhalten werden. Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung würde die Verlängerung von Maßnahmen im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung normalerweise für eine Dauer von 5 Jahren gelten, es sei denn, besondere Gründe oder Umstände ließen einen kürzeren Zeitraum angezeigt erscheinen.
(137)
In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass dieses Verfahren, wie unter den Randnummern 1 und 48 dargelegt, durch besondere Umstände gekennzeichnet ist, denen bei der Festlegung der Dauer der Antidumpingmaßnahmen ebenfalls angemessen Rechnung getragen werden sollte. Im Wesentlichen kann der Wirtschaftszweig der Union eine Reihe untypischer Maßnahmen in Anspruch nehmen, die eine Kombination aus Wertzöllen auf fertige Fahrräder und einem Befreiungssystem darstellen, das es dem Wirtschaftszweig ermöglicht, chinesische Fahrradteile zu verwenden, ohne Anti-Umgehungszölle zu entrichten, sofern bestimmte Bedingungen erfüllt sind.
(138)
Im Rahmen dieser Auslaufüberprüfung bestätigte sich, wie komplex der Fahrradsektor ist und wie eng er mit dem Fahrradteilesektor verbunden ist. Die Überprüfung zeigte, dass der Wirtschaftszweig der Fahrradhersteller in der Union das Befreiungssystem für die Einfuhr von Fahrradteilen, wie aus Randnummer 1 ersichtlich, in erheblichem Umfang nutzt. Deshalb ist es wichtig, dass das Funktionieren der Maßnahmen regelmäßig überprüft wird. Aus diesen Gründen wurde geprüft, ob die Maßnahmen auf 3 Jahre begrenzt werden sollten.
(139)
Nach ihrer Unterrichtung forderten mehrere Unionshersteller und ihre Verbände, die Maßnahmen sollten um 5 Jahre verlängert werden. Die Parteien führten dabei im Wesentlichen an, die Fahrradhersteller seien bereit, in die Herstellung von Fahrradteilen zu investieren, um ihre Abhängigkeit von den Einfuhren chinesischer Fahrradteile zu verringern; ein Zeitraum von 3 Jahren sei jedoch nicht ausreichend, um in Bezug auf diese Investitionen eine positive Kapitalrendite zu erzielen.
(140)
Diesbezüglich ist zu sagen, dass das Argument, mehrere Parteien hätten Investitionen in den Fahrrad- oder Fahrradteilesektor getätigt oder beabsichtigten diese zu tätigen, für die Beurteilung der Notwendigkeit und der Dauer von Antidumpingmaßnahmen im Rahmen einer Auslaufüberprüfung nicht relevant ist. Diese Beurteilung kann nämlich nur auf der Grundlage der Feststellung erfolgen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Dumping und die Schädigung wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(141)
Wie bereits unter Randnummer 137 erläutert, hat sich die Lage im Bereich der Fahrradherstellung in der Union seit der ursprünglichen Einführung der Maßnahmen im Jahr 1993 und ihrer Ausweitung auf Fahrradteile 1997 erheblich geändert; so wurden über 250 Befreiungen gewährt. Darüber hinaus hängen die gegenüber Fahrrädern bestehenden Maßnahmen unmittelbar mit den auf Fahrradteile ausgeweiteten Maßnahmen und dem eingerichteten Befreiungssystem zusammen. Angesichts dessen gilt nach wie vor die Schlussfolgerung, dass die Maßnahmen, wie unter Randnummer 138 dargelegt, eine Überprüfung rechtfertigen würden. Der Rat merkt in diesem Zusammenhang an, dass die Kommission nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung die Möglichkeit hat, von Amts wegen eine das Dumping, die Schädigung und das Befreiungssystem betreffende Interimsüberprüfung einzuleiten.
(142)
Aus diesen Gründen und angesichts der Tatsache, dass die Frage der Geltungsdauer der Maßnahmen in einer etwaigen Überprüfung ohnehin behandelt würde, wäre es verfrüht, im Rahmen der jetzigen Auslaufüberprüfung zu beurteilen, ob besondere Gründe oder Umstände einen anderen als den normalen, in Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung angegebenen Zeitraum von 5 Jahren angezeigt erscheinen lassen. Daher wird die Auffassung vertreten, dass die Maßnahmen um einen Zeitraum von 5 Jahren verlängert werden sollten. Dies gilt unbeschadet der Tatsache, dass eine Überprüfung der Geltungsdauer der jetzigen Antidumpingmaßnahmen in eine etwaige spätere, vollständige Interimsüberprüfung einbezogen werden kann, je nachdem, welche Feststellungen getroffen werden.
H. SCHLUSSBESTIMMUNGEN
(143)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Den Stellungnahmen und Anmerkungen wurde, soweit angezeigt, gebührend Rechnung getragen.
(144)
Aus den vorstehenden Gründen sollten die Antidumpingzölle für einen Zeitraum von 5 Jahren aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Zweirädern und anderen Fahrrädern (einschließlich Lastendreirädern, aber ausgenommen Einräder), ohne Motor, die derzeit unter den KN-Codes ex 8712 00 10 (TARIC-Code 8712001090), 8712 00 30 und ex 8712 00 80 (TARIC-Code 8712008090) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Der endgültige Antidumpingzollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Europäischen Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Waren beträgt 48,5 %.
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 3. Oktober 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 990/2011 AL CONSILIULUI
din 3 octombrie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93 (2), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză („măsurile inițiale”). În urma unei anchete anticircumvenție în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului (3), această taxă a fost extinsă la importurile de anumite părți de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC”). De asemenea, s-a decis instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. Detalii privind acest regim au fost furnizate în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei (4). Pentru a beneficia de o scutire de la taxa extinsă, producătorii de biciclete din Uniune trebuie să respecte condițiile menționate la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume piesele chinezești trebuie să constituie mai puțin de 60 % din valoarea totală a pieselor produsului asamblat sau valoarea adăugată a pieselor încorporate în cursul operațiunii de asamblare sau de încheiere trebuie să fie mai mare de 25 % din costul de fabricație. Până în prezent, au fost acordate mai mult de 250 de scutiri.
(2)
În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000 (5), menținerea măsurilor menționate anterior.
(3)
După reexaminarea intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („ancheta inițială”), Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 (6), majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %.
2. Ancheta prezentă
(4)
La 13 iulie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz („aviz de deschidere”) (7) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.
(5)
Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Federației europene a producătorilor de biciclete (EBMA sau „solicitantul”), în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25 %, din totalul producției de biciclete din Uniune.
(6)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Părțile vizate de anchetă
(7)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii din Uniune menționați în cerere, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea anchetei.
(8)
Comisia a dat părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut în scris punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(9)
Mai mulți producători din Uniune reprezentați de solicitant, alți producători din Uniune care au cooperat, producători-exportatori, importatori și asociații de utilizatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere.
(10)
S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
4. Eșantionarea
(11)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori implicați în prezenta anchetă, în avizul de deschidere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(12)
Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, producătorii-exportatori și reprezentanții lor, producătorii din Uniune și importatorii au fost invitați să se prezinte Comisiei și să comunice informațiile solicitate în avizul de deschidere. Comisia a contactat, de asemenea, asociațiile cunoscute de producători-exportatori și autoritățile relevante din RPC. Niciuna dintre aceste părți nu s-a opus recurgerii la eșantionare.
(13)
În total, 7 producători-exportatori, aproximativ 100 de producători din Uniune și 4 importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite.
(14)
Având în vedere faptul că doar șapte producători chinezi au furnizat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în avizul de deschidere, s-a hotărât să nu se aplice tehnica eșantionării. Celor șapte societăți li s-au trimis chestionare, la care doar trei dintre acestea au răspuns. Dintre aceste trei societăți, doar două au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
(15)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, eșantionul de producători din Uniune a fost constituit în urma consultării cu asociația relevantă și cu consimțământul acestora, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor din Uniune. Astfel, au fost selectați opt producători din Uniune. Comisia le-a trimis acestora chestionare și a primit răspunsuri complete.
(16)
Având în vedere numărul mic de importatori care au răspuns și care și-au manifestat intenția de a coopera (patru importatori), s-a considerat inutil să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește importatorii. Comisia a trimis chestionare celor patru importatori. Ulterior, un singur importator a trimis un răspuns la chestionar, dar acest răspuns a fost incomplet, deoarece importatorul era implicat în procesul de închidere a operațiunilor sale.
(17)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili interesul Uniunii. Au fost verificate la fața locului informațiile transmise de următoarele societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Țările de Jos;
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Franța;
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franța;
-
Denver SRL, Dronero, Italia;
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Germania;
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Germania;
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polonia și Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Germania;
-
UAB Baltik Vairas și UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lituania și Pantherwerke AG și Onyx Cycle GmbH, Löhne, Germania.
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., China;
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., China.
(18)
Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit PAR. Examinarea tendințelor utile pentru analiza prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2007 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul în cauză este același cu cel aflat sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1524/2000, și anume biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrat în prezent la codurile NC ex 8712 00 10, 8712 00 30 și ex 8712 00 80.
(20)
Similar anchetei anterioare, bicicletele au fost clasificate în următoarele categorii:
-
(A) ATB (biciclete de teren, inclusiv biciclete de munte, de 24″ sau 26″);
-
(B) biciclete pentru plimbare/de oraș/hibride/pentru orice drum (VTC)/pentru turism, de 26″ sau 28″;
-
(C) biciclete pentru tineret (BMX) și biciclete pentru copii, de 16″ sau 20″;
-
(D) alte biciclete/similare (cu excepția monociclurilor).
(21)
Toate tipurile de biciclete definite mai sus prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, acestea sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari lanțuri comerciale pe piața Uniunii. Deoarece bicicletele sunt identice din punctul de vedere al aplicațiilor și utilizărilor de bază, ele sunt într-o mare măsură substituibile, iar modelele din categorii diferite sunt concurente. Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs.
(22)
Ancheta a arătat, de asemenea, că bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii originare din RPC au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază.
(23)
După prezentarea de informații, una dintre părți a afirmat că, între bicicletele chinezești și bicicletele fabricate pe piața Uniunii, concurența a fost foarte mică sau nu a existat deloc. Cu toate acestea, în dosar nu există informații care ar fi putut sprijini această afirmație și nu a fost prezentat niciun document justificativ care să susțină această afirmație. De asemenea, în acest context, se observă faptul că, după cum se menționează la considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar aceștia au furnizat informații foarte limitate în ceea ce privește produsele fabricate și vândute de producătorii chinezi pe piața Uniunii. Prin urmare, și în lipsa unor informații mai fiabile, această afirmație a fost respinsă.
(24)
Prin urmare, bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii, originare din RPC, sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(25)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
(26)
Nivelul de cooperare în această procedură a fost foarte scăzut de la deschiderea acesteia. Astfel cum se arată la considerentul 14, doar trei producători chinezi au răspuns la chestionar și s-au arătat dispuși să coopereze inițial. Doar două dintre aceste trei societăți au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR, care reprezintă împreună mai puțin de 10 % din volumul total de exporturi de produs în cauză către Uniune.
(27)
Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor două societăți care efectuaseră vânzări la export către Uniune. Cu toate acestea, în cazul uneia dintre acestea, nu a fost posibilă verificarea informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar, deoarece societatea nu a reușit să furnizeze documente care să justifice datele pe care le prezentase. Cealaltă societate a cooperat în mod satisfăcător, dar exporturile sale către Uniune în cursul PAR reprezintă mai puțin de 5 % din totalul exporturilor de produs în cauză din RPC către Uniune.
(28)
Pe baza celor de mai sus, autoritățile chineze și cele trei societăți au fost informate cu privire la posibilitatea ca articolul 18 din regulamentul de bază să poată fi aplicat datorită gradului scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori și li s-a oferit posibilitatea de a formula observații. Comisia nu a primit nicio observație ca răspuns la prezenta comunicare. În consecință, constatările privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume statisticile comerțului și observațiile părților interesate, inclusiv cererea.
2. Importurile din China care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analogă
(29)
În avizul de deschidere, s-a luat în considerare posibilitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, în scopul de a stabili valoarea normală pentru RPC. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri.
(30)
Una dintre părți a prezentat observații cu privire la oportunitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, susținând că prețurile interne ale bicicletelor în Mexic nu sunt fiabile și nu pot fi utilizate în sensul prezentei anchete. India a fost propusă ca alternativă. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută cu probe și, prin urmare, a fost respinsă.
(31)
Mexic a fost utilizată ca țară analogă în anchetele anterioare și nicio schimbare de circumstanțe care ar justifica o modificare nu a fost evidențiată. Profilul pieței mexicane pentru produsul în cauză, numărul de operatori, concurența pe piața națională și caracteristicile procesului de producție au confirmat faptul că Mexicul rămâne o țară analogă adecvată.
(32)
Au fost trimise chestionare la trei societăți mexicane. Dintre cele trei societăți, doar una a dorit să coopereze la anchetă și a răspuns la chestionar.
2.2. Valoarea normală
(33)
Prețurile de vânzare de pe piața internă din țara analogă au fost utilizate pentru a stabili o valoare normală medie, utilizând cursul de schimb mediu între euro și peso din cursul PAR, în vederea obținerii unui preț franco fabrică mediu ponderat în euro.
2.3. Prețul de export
(34)
Datorită aplicării articolului 18 și în lipsa altor informații fiabile disponibile, prețurile de export au fost stabilite în principal pe baza datelor Eurostat și a informațiilor oferite de singurul exportator chinez care a cooperat.
(35)
În timpul anchetei anterioare, s-a constatat că prețurile Eurostat au fost neconcludente scopurilor analizei (8). Cu toate acestea, având în vedere nivelul slab de cooperare al exportatorilor chinezi, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC o sursă rezonabilă în scopul anchetei actuale. Cu toate acestea, Comisia este conștientă de limitările acestei analize și că aceasta nu poate servi decât ca indicator al evoluției prețurilor.
(36)
Prețul de export, astfel cum rezultă din statisticile Eurostat, este un preț CIF, care a trebuit să fie ajustat ținând cont de costul mediu al navlului maritim pe tranzacție pentru a calcula nivelul franco fabrică. Informațiile cuprinse în răspunsul unicului producător chinez care a cooperat au fost utilizate pentru a stabili costul mediu al navlului maritim pe unitate, calculat la 8,30 EUR. Prețul la export franco fabrică către Uniune al singurei societăți din China care a cooperat a fost stabilit pe o bază similară. Prețul unitar astfel obținut a fost apoi utilizat pentru a calcula media ponderată a prețurilor franco fabrică din China.
2.4. Comparația
(37)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată din Mexic a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat chinezesc la nivelul franco fabrică. O marjă de dumping medie ponderată a fost, prin urmare, stabilită.
2.5. Marja de dumping
(38)
Calculele privind dumpingul au indicat o marjă de dumping la nivel național de peste 20 %. Cu toate acestea, acest nivel ar trebui să fie considerat ca fiind prudent, având în vedere faptul că datele de la Eurostat nu țin cont de diferențele semnificative de preț între diferitele tipuri de produs în cauză. Ar trebui remarcat în acest context că, în conformitate cu informațiile prezentate în cerere, marjele de dumping au atins niveluri de peste 100 %.
3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observație preliminară
(39)
Evoluția probabilă a importurilor din RPC a fost analizată atât în ceea ce privește tendințele de preț preconizate, cât și volumul.
3.2. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi
(40)
Pe baza informațiilor prezentate în cerere, industria producătoare de biciclete din China este cea mai mare din lume, în ceea ce privește volumul. RPC are o capacitate de producție de 100 până la 110 milioane de biciclete și o producție de aproximativ 80 de milioane de biciclete pe an. Industria chineză a bicicletelor este orientată către export: dintr-o producție anuală de 80 de milioane de biciclete, 25 de milioane de biciclete sunt pentru piața internă, iar restul de 55 de milioane de biciclete, sau 69 % din producția totală, este destinată pentru export.
(41)
Capacitatea de producție anuală neutilizată estimată în RPC este de aproximativ 20-30 de milioane de biciclete, ceea ce reprezintă mai mult decât dublul producției actuale din Uniune, astfel cum se arată la considerentul 66. În plus, informațiile obținute în cursul anchetei arată că capacitatea de producție de biciclete în RPC poate fi sporită cu ușurință, inter alia, prin angajarea de forță de muncă suplimentară, în cazul unei creșteri a cererii.
(42)
Prin urmare, având în vedere cele arătate mai sus, nu se poate exclude faptul că capacitatea de producție neutilizată disponibilă în RPC ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
(43)
După prezentarea de informații, una dintre părți a susținut că capacitatea de producție chineză menționată în regulament a fost nefondată și întemeiată pe o simplă speculație. În acest sens, se reamintește faptul că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut și că, în mare măsură, concluziile au trebuit să se bazeze pe datele disponibile. În acest caz și după cum se menționează la considerentul 40, în lipsa altor informații mai fiabile, Comisia a utilizat elementele de probă prima facie prezentate în cerere. Ancheta nu a adus nicio informație care ar fi sugerat că aceste de elemente de probă prima facie ar fi inexacte. De asemenea, partea în cauză nu a furnizat nicio informație sau niciun element de probă care să fi demonstrat niveluri foarte diferite ale capacității neutilizate în RPC. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a prețurilor de export pentru țările terțe
(44)
Datele Eurostat și din cerere arată că Uniunea constituie o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.
(45)
Informațiile privind prețurile furnizate de singura societate de export chineză care a cooperat arată că prețurile de export franco fabrică medii ponderate ale produsului în ceea ce privește țările terțe este inferior prețurilor medii de vânzare franco fabrică din Uniune pentru PAR. Având în vedere capacitatea de producție în RPC și cererea de pe piața Uniunii, ar fi foarte probabil ca producătorii chinezi să crească imediat exporturile de biciclete către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Mai mult, supracapacitatea existentă oferă producătorilor chinezi posibilitatea de a fi prezenți pe piața europeană la prețuri foarte mici.
3.4. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(46)
Având în vedere faptul că, chiar luând în considerare măsurile aflate în prezent în vigoare, o comparație prudentă utilizând cifrele Eurostat și informațiile comunicate de singurul exportator chinez care a cooperat, a fost constatată o marjă de dumping de peste 20 % în cazul exporturilor chinezești în cursul PAR, este foarte probabil ca dumpingul să continue în lipsa unor măsuri.
(47)
Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping. Luând în considerare în special capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, care ar putea fi crescută și mai mult în cazul în care ar fi necesar, precum și analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din Uniune și din alte țări terțe, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi eliminate.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Producția și industria din Uniune
(48)
În cursul prezentei anchete, s-a constatat că bicicletele sunt fabricate de aproximativ 100 de producători din Uniune care s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei, plus alți producători, dintre care majoritatea sunt reprezentați de asociațiile lor naționale. Aceste societăți constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. În plus, ancheta a arătat faptul că industria comunitară beneficiază de regimul de scutire descris la considerentul 1.
(49)
Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în cerere, datele colectate de la producătorii din Uniune și asociațiile naționale înainte și după deschiderea anchetei, precum și statisticile generale de producție au fost utilizate în scopul determinării producției totale din Uniune.
2. Consumul pe piața Uniunii
(50)
Vânzările producătorilor din Uniune au fost evaluate pe baza datelor furnizate de producători în răspunsul lor la chestionarul de eșantionare și a informațiilor din cererea depusă de solicitant. Datele din cerere au fost colectate de la diversele asociații ale producătorilor de biciclete din Uniune.
(51)
Consumul aparent din Uniune a fost determinat pe baza vânzărilor realizate de toți producătorii din Uniune pe piața Uniunii, astfel cum au fost estimate la considerentul 68, la care se adaugă importurile din toate țările înregistrate de Eurostat.
(52)
Între 2007 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 11 %, de la 22 912 066 de unități în anul 2007 la 20 336 813 de unități pe parcursul PAR. Consumul a scăzut în special între 2008 și 2009. Datele detaliate, exprimate în unități, sunt prezentate în continuare:
Tabelul 1 - Consum
2007
2008
2009
PAR
Volum (unități)
+ Total importuri
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Producția Uniunii vândută pe piața Uniunii
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Consum
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indice (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză
(53)
Volumul importurilor de produs în cauză a fost stabilit pe baza datelor statistice comunicate de Eurostat. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originar din RPC a scăzut cu 38 % în cursul perioadei examinate, la 615 920 de unități pe parcursul PAR (a se vedea tabelul 2). La începutul perioadei examinate, importurile de produs în cauză din RPC au fost cu 26 % mai mari decât cele importate în cursul PAR a anchetei inițiale [1 aprilie 2003-31 martie 2004: 733 901 unități (9)]. Cea mai mare scădere a importurilor de produs în cauză a avut loc între 2008 și 2009, ceea ce este în conformitate cu ceea ce s-a produs în consumul total al Uniunii (a se vedea tabelele 1 și 2).
(54)
Deoarece importurile din RPC au scăzut mai mult decât consumul în cursul perioadei examinate, cota de piață a RPC a scăzut ușor de la 4,4 % în 2007 la 3,1 % în PAR.
(55)
Evoluția importurilor de biciclete originare din RPC și a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate este detaliată în tabelul următor:
Tabelul 2 - Importuri din RPC
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor originare din țara în cauză (unități)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indice (2007 = 100)
100
95
61
62
Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Prețurile importurilor în cauză
4.1. Evoluția prețurilor
(56)
Astfel cum se detaliază la considerentul 35, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC drept o sursă rezonabilă în scopul prezentei anchete.
(57)
În conformitate cu datele Eurostat, prețurile medii ponderate ale importurilor, menționate în continuare sub formă de indici, din RPC au crescut cu 125 % între anul 2007 și PAR. Prețurile de import au crescut semnificativ în 2009 și au rămas aproape constante în continuare. Datele sunt detaliate în tabelul următor:
Tabelul 3 - Prețurile importurilor în cauză
2007
2008
2009
PAR
RPC
Indice (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Subcotarea prețurilor
(58)
Pentru a determina nivelul subcotării prețurilor bicicletelor originare din RPC, Comisia a analizat informațiile transmise în cursul anchetei de producătorii din Uniune incluși în eșantion și prețurile medii Eurostat. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, care au fost ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică. Comparația a arătat că, după deducerea taxei antidumping, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53 %.
5. Importurile din alte țări
(59)
În conformitate cu datele Eurostat, importurile din alte țări terțe au scăzut de la 9 087 000 de unități în 2007 la 8 587 000 de unități în PAR; o scădere globală de 6 %. Acestea au urmat tendința de scădere a consumului UE (- 11 %), dar într-un ritm mai lent. Cota de piață a țărilor terțe a crescut de la 40 % la 42 % în perioada examinată. Cu toate acestea, astfel cum se arată la considerentele 35 și 56, prețurile înregistrate de Eurostat nu țin cont de diferențele dintre gamele de produse propuse de fiecare țară, astfel încât, pentru a arăta evoluția prețurilor, se utilizează doar indicii. Întrucât nu se cunoaște gama de produse importate din alte țări terțe, ar fi inutil să se compare prețurile importurilor prezentate în continuare cu cele ale industriei din Uniune. Cu toate acestea, au fost căutate și s-au obținut anumite informații suplimentare privind importurile din principalele țări de origine a bicicletelor importate, altele decât China. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 4 - Importurile din alte țări
2007
2008
2009
PAR
Toate tipurile
Mii de unități
Cota de piață
Preț în EUR/unitate
Mii de unități
Cota de piață
Preț în EUR/unitate
Mii de unități
Cota de piață
Preț în EUR/unitate
Mii de unități
Cota de piață
Preț în EUR/unitate
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indexat
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailanda
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indexat
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipine
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indexat
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indexat
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indexat
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indexat
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Altele
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indexat
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
TOTAL
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indexat
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Taiwan
(60)
Importurile din Taiwan au scăzut în perioada examinată, de la 3 158 600 de unități în 2007 la 2 958 000 de unități în PAR, iar cota lor de piață a crescut ușor de la 14 % la 15 % în cursul aceleiași perioade. Bicicletele importate din Taiwan sunt produse de vârf de gamă. În timpul anchetei, s-a demonstrat, pe baza unei comparații în funcție de model, faptul că importurile originare din Taiwan sunt vândute la prețuri mai mari decât modelele similare produse de industria din Uniune ca și în cazul precedentei perioade de anchetă (10). În plus, pe parcursul perioadei examinate, prețul importurilor a avut o tendință ascendentă, înregistrând o creștere de 25 % în PAR, în comparație cu 2007.
2. Thailanda
(61)
Importurile originare din Thailanda au scăzut în perioada examinată, de la de 1 534 000 de unități în 2007 la 1 397 000 de unități în cursul PAR. Scăderea importurilor a fost în conformitate cu evoluția consumului, în timp ce cota de piață a acestora a rămas constantă la 7 %. Cu toate acestea, importurile de biciclete din Thailanda sunt biciclete din gama de mijloc, iar ancheta a arătat, pe baza unei comparații în funcție de model, că importurile din Thailanda sunt vândute la prețuri mai mari decât modelele similare produse de industria din Uniune. În plus, pe parcursul perioadei examinate, prețul importurilor a avut o tendință ascendentă, înregistrând o creștere de 27 % în PAR, în comparație cu 2007.
3. Sri Lanka
(62)
Importurile din Sri Lanka aproape s-au dublat în decursul perioadei examinate, de la 574 000 de unități în 2007 la 1 101 000 de unități în cursul PAR, iar cota lor de piață a ajuns la 5 % la sfârșitul perioadei examinate. Cu toate acestea, s-a susținut de către o parte că exportatorii chinezi eludează taxele antidumping prin transbordarea în Sri Lanka. Pentru moment, Comisia nu dispune de suficiente informații pentru a trage concluzii cu privire la situația acestor importuri. În aceste condiții, nu se poate exclude ideea că importurile declarate ca fiind originare din Sri Lanka contribuie la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
(63)
După prezentarea de informații, una dintre părțile interesate a susținut că concluziile privind eventuala eludare via Sri Lanka erau doar o ipoteză și că orice afirmație referitoare la practici de eludare via Sri Lanka nu ar trebui să fie luată în considerare în cadrul constatărilor definitive. Drept răspuns la această afirmație, ar trebui subliniat faptul că, astfel cum a fost precizat în mod clar la considerentul 62, Comisia nu a concluzionat cu privire la acest aspect.
6. Situația economică a industriei din Uniune
6.1. Observații preliminare
(64)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(65)
Astfel cum s-a precizat anterior, având în vedere numărul ridicat de producători reclamanți din Uniune, a fost necesară utilizarea tehnicilor de eșantionare. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți după cum urmează:
-
Au fost analizate elemente macroeconomice (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, număr de angajați, productivitate, creștere, importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) de la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la asociațiile naționale ale producătorilor din Uniune și de la societățile individuale. De fiecare dată când a fost posibil, datele respective au fost comparate cu informațiile generale existente în statisticile oficiale relevante.
-
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost efectuată pentru societăți individuale, și anume la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
6.2. Indicatori macroeconomici
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(66)
Producția industriei din Uniune a scăzut ușor în fiecare an în cursul perioadei examinate. Până la finalul PAR, producția a scăzut cu 11 % față de 2007, în conformitate cu tendința consumului. Datele detaliate sunt indicate în tabelul 5:
Tabelul 5 - Producția totală a Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Volum (unități)
Producția
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indice (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Capacitatea de producție a crescut ușor, cu 2 %, între 2007 și PAR. Deoarece producția a scăzut, utilizarea capacității rezultată a înregistrat o scădere globală de 13 % între 2007 și PAR, atingând o capacitate de utilizare de 81 % în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 6 - Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2007
2008
2009
PAR
Volum (unități)
Capacitate de producție
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indice (2007 = 100)
100
107
106
102
Utilizarea capacității
93 %
86 %
82 %
81 %
Indice (2007 = 100)
100
92
87
87
(b) Volumul vânzărilor
(68)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 13 % între 2007 și PAR. Această evoluție este în conformitate cu tendința generală de scădere a consumului pe piața Uniunii. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 7 - Vânzări către clienți independenți
2007
2008
2009
PAR
Volum (unități)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indice (2007 = 100)
100
97
90
87
(c) Cota de piață
(69)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a fluctuat ușor între 2007 și PAR. În general, a existat o scădere de 1,3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 8 - Cota de piață a Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a Uniunii
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indice (2007 = 100)
100
99
101
98
(d) Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(70)
Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 9 % în cursul perioadei examinate, de la 14 925 de angajați în 2007 la 13 646 de angajați în cursul PAR.
(71)
Productivitatea a crescut ușor în 2008, în comparație cu 2007, dar a scăzut în continuare. În ansamblu, productivitatea a scăzut ușor, cu 3 %, în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 9 - Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE
2007
2008
2009
PAR
Număr de angajați
14 925
14 197
14 147
13 646
Indice (2007 = 100)
100
95
95
91
Productivitate (unități/an)
926
954
903
899
Indice (2007 = 100)
100
103
98
97
(e) Creșterea
(72)
În ansamblu, ar trebui să se menționeze faptul că cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut ușor, cu 1,3 puncte procentuale, în timp ce consumul a scăzut cu 11 %, ceea ce arată clar că aceștia nu au fost în măsură să se dezvolte.
(f) Amploarea marjei de dumping
(73)
Dumpingul practicat de RPC a continuat în cursul PAR. Astfel cum se precizează la considerentul 34, calcularea dumpingului se bazează pe prețurile medii furnizate de Eurostat, datorită nivelului scăzut al cooperării din partea exportatorilor chinezi. După cum s-a precizat la considerentul 35, prețurile medii furnizate de Eurostat conțin informații limitate privind gama de produse care are o importanță semnificativă în ceea ce privește calcularea marjei de dumping. Cu toate acestea, având în vedere capacitățile neutilizate din RPC, impactul asupra industriei din Uniune al marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
(g) Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare
(74)
S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că redresarea estimată a industriei din Uniune în urma efectelor practicilor de dumping anterioare nu s-a produs la nivelul anticipat, astfel cum indică, în special, rentabilitatea scăzută persistentă și scăderea ratei de utilizare a capacității.
6.3. Indicatori microeconomici
(h) Stocuri
(75)
Un producător nu fost în măsură să furnizeze date consistente privind stocurile pentru perioada examinată, din cauza structurii sale interne actuale. Prin urmare, a fost necesară excluderea datelor privind acest producător din analiza stocurilor pentru perioada examinată.
(76)
Stocurile de biciclete au crescut cu 24 % în perioada analizată, de la 880 935 de unități în 2007 la 1 091 516 de unități în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 10 - Stocuri
2007
2008
2009
PAR
Volum (unități)
Stocuri finale
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indice (2007 = 100)
100
129
93
124
(i) Prețurile de vânzare și costurile
(77)
Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a urmat o tendință ușor crescătoare pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, industria din Uniune și-a crescut prețurile cu 9 % între 2007 și PAR, în conformitate cu creșterea costului de producție, astfel cum se precizează la considerentul 79.
Tabelul 11 - Prețul unitar pe piața Uniunii
2007
2008
2009
PAR
Prețul unitar al vânzărilor din Uniune (EUR/unitate)
163
170
176
178
Indice (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Costul de producție a fost calculat stabilind media ponderată a costurilor de producție a tuturor tipurilor de produs similar fabricate de producătorii din eșantion.
(79)
Pe toată durata perioadei examinate, costul de producție a crescut cu 9 %. Această creștere se datorează, în principal, schimbării în gama de produse. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 12 - Costul unitar de producție
2007
2008
2009
PAR
Cost unitar de producție (EUR/unitate)
165
169
180
180
Indice (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
După prezentarea de informații, una dintre părți a susținut că creșterea costului de producție a avut loc pe fondul unor reduceri semnificative ale costurilor anumitor materii prime, și anume oțel și aluminiu, ceea ce ar sugera că prejudiciul suferit a fost autoprovocat. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin elemente de probă suficiente. Într-adevăr, partea a furnizat doar date care arată, în termeni foarte generali, evoluția prețului aluminiului și oțelului în perioada examinată, dar nu a arătat în ce măsură aceste evoluții ar fi avut un impact asupra costului global de producție a bicicletelor. În plus, acest argument a fost invocat doar după prezentarea informațiilor, cu alte cuvinte, într-un stadiu avansat al procedurii și, prin urmare, nu a mai putut fi verificat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(j) Rentabilitatea
(81)
Rentabilitatea globală a producătorilor din eșantion, în ceea ce privește produsul în cauză în cursul primului an din perioada examinată, a fost negativă (- 1,7 %). În 2008, producătorii din Uniune au devenit profitabili. Cu toate acestea, în 2009 și în cursul PAR, industria a înregistrat pierderi din nou.
(82)
Tendința de mai sus indică faptul că industria este într-o situație fragilă în comparație cu ancheta anterioară, atunci când rentabilitatea industriei din Uniune a fost de 3,6 % în cursul PAR.
Tabelul 13 - Rentabilitatea
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea vânzărilor în Uniune
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indice (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
După prezentarea de informații, s-a afirmat, fără a furniza, cu toate acestea, niciun document justificativ, că industria din Uniune nu a reușit să-și îmbunătățească eficiența și performanța. Dimpotrivă, ancheta a arătat că industria din Uniune a depus eforturi evidente pentru a se adapta presiunii exercitate de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping prin delocalizarea instalațiilor de producție în interiorul Uniunii și, prin urmare, pentru a crește eficiența costurilor, astfel cum se arată la considerentul 85. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
(k) Randamentul investițiilor
(84)
Investițiile din sectorul produsului în cauză au scăzut semnificativ în perioada examinată, de la 21 491 000 EUR în 2007 la 11 738 000 EUR în cursul PAR. Acest fapt poate avea ca explicație în mare parte criza economică care a început în 2008 și care a atins punctul culminant în cursul PAR, când accesul la capitalul nou a fost chiar mai dificil, iar previziunile vânzărilor erau pesimiste.
(85)
Ar trebui remarcat faptul că o parte considerabilă din investiții au fost făcute pentru a crește eficiența procesului de fabricație și pentru a ține pasul cu cele mai recente tehnologii. În acest proces, o parte a capacității de producție a fost transferată din țări din Europa de Vest către țări din Europa de Est, extinzând baza de producție în aproape toate statele membre și demonstrând vitalitatea industriei din Uniune și eforturile de a rămâne competitivă.
Tabelul 14 - Investițiile și randamentul investițiilor
2007
2008
2009
PAR
Investiții (în mii EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indice (2007 = 100)
100
101
50
55
Randamentul investițiilor
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații consistente privind producția netă a activelor fixe pentru perioada considerată pentru calculul randamentului investițiilor, datorită structurii sale interne. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza privind randamentul investițiilor pentru perioada examinată.
(87)
Randamentul investițiilor a urmat evoluția rentabilității. În 2007, producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au înregistrat un randament negativ al investițiilor de - 16 %, care a crescut ușor pentru a ajunge la - 10 % în cursul PAR.
(l) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(88)
Din cauza structurii sale, un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații coerente privind fluxul de numerar pentru perioada examinată, ceea ce a făcut imposibilă estimarea fluxului de numerar doar pentru o parte din biciclete, în cadrul activității sale totale. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza fluxului de numerar pentru perioada examinată.
(89)
Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, între 2007 și PAR, a scăzut cu aproximativ 33 %. Datele sunt detaliate în continuare:
Tabelul 15 - Fluxul de numerar
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de numerar (mii de euro)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indice (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Producătorii din eșantion mobilizează capitaluri pe plan intern, atunci când fac parte dintr-un grup, sau prin împrumuturi bancare. În alte cazuri, fluxul de numerar generat de societate este utilizat ca sursă de finanțare. Niciunul dintre producătorii din eșantion nu a întâmpinat dificultăți majore în mobilizarea capitalului.
(m) Salarii
(91)
Pe parcursul perioadei examinate, cheltuielile salariale pe angajat au crescut cu 11 %. Aceasta reflectă o reorientare a producției către produse mai sofisticate.
Tabelul 16 - Salarii
2007
2008
2009
PAR
Cheltuieli salariale pe lucrător (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indice (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
După prezentarea de informații, s-a afirmat că cheltuielile salariale pe lucrător se aflau în creștere, în timp ce cererea a scăzut, ceea ce ar indica faptul că prejudiciul a fost autoprovocat. Într-adevăr, astfel cum se arată în tabelul de mai sus, costurile salariale pe angajat au crescut cu 11 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat la considerentul 70, numărul de angajați a scăzut cu 9 %. În consecință, cheltuielile salariale totale au crescut doar cu 2 %. Prin urmare, impactul global asupra rentabilității industriei din Uniune s-a dovedit a fi foarte redus.
7. Concluzie privind prejudiciul
(93)
Măsurile antidumping existente au avut în mod evident un efect asupra situației industriei din Uniune. Într-adevăr, aceasta a reușit, într-o oarecare măsură, să beneficieze de măsurile existente menținând o cotă de piață stabilă. Cu toate acestea, producția din Uniune a scăzut, iar marja de profit s-a menținut insuficientă. Presiunea exercitată de importurile care fac obiectului unui dumping, atât în ceea ce privește prețurile, cât și volumul, a subminat orice perspectivă de creștere și de profituri suplimentare.
(94)
Astfel cum se arată la considerentul 53, volumul importurilor din RPC au scăzut între 2007 și PAR. Cu toate acestea, cea mai importantă scădere a volumului importurilor a fost înregistrată între 2008 și 2009, când prețurile de import din RPC au crescut semnificativ. Cu toate acestea, astfel cum ancheta a indicat și cum s-a precizat la considerentul 58, această creștere a prețului nu a fost suficientă pentru a permite industriei să își amelioreze situația. Într-adevăr, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53 %.
(95)
Industria este clar într-o situație fragilă, având în vedere faptul că înregistrează pierderi. Aproape toți indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a producătorilor din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În consecință, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. În plus, această situație ar fi putut fi agravată, în mod suplimentar, de presiunea importurilor care ar putea eluda măsurile.
(96)
Pe această bază, se concluzionează că industria din Uniune, în ansamblul său, rămâne într-o situație economică vulnerabilă și că a continuat să înregistreze un prejudiciu material, în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.
8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori
8.1. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping
(97)
În paralel cu scăderea consumului în Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a scăzut ușor de la 4,4 % la 3,1 % (a se vedea considerentul 53). După cum se arată la considerentul 58, pe baza unui calcul care exclude taxa antidumping, importurile chinezești au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 53 % pe parcursul PAR. Se amintește că nivelul taxei este de 48,5 %. În consecință, nivelul subcotării demonstrează, pe de o parte, eficacitatea taxelor în vigoare, iar, pe de altă parte, necesitatea continuării măsurilor. Această concluzie este consolidată de faptul că subcotarea constatată a fost la același nivel ca în ultima anchetă de reexaminare. Prin urmare, efectul prejudiciabil al prețului importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC asupra industriei din Uniune a rămas semnificativ și, astfel cum s-a precizat la considerentul 58, acesta este susceptibil de a continua.
8.2. Impactul crizei economice
(98)
Datorită condițiilor economice negative observate în cursul PAR, consumul de biciclete a scăzut. Producția și ocuparea forței de muncă au scăzut, de asemenea, urmând tendința consumului. Având în vedere faptul că industriei bicicletelor nu are costuri fixe ridicate, scăderea producției nu a avut un impact asupra rentabilității industriei bicicletelor din Uniune.
(99)
După prezentarea de informații, s-a afirmat că industria din Uniune a creat capacitate de producție suplimentară, în timp ce consumul în Uniune se afla în scădere, ceea ce a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Prezenta declarație este în contradicție cu evoluția consumului și a capacităților, astfel cum a fost descrisă la considerentele 52 și 67. Într-adevăr, consumul a scăzut în special între 2008 și 2009, în timp ce capacitatea de producție crescuse deja cu un an înainte, și anume în 2007 și 2008. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
8.3. Importurile din alte țări
(100)
Astfel cum se precizează la considerentul 59, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 6 %, în conformitate cu evoluția consumului. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 40 % în 2007 la 42 % în cursul PAR. Prețul lor mediu de import a avut o tendință de creștere de 6 % între 2007 și PAR. Principalele țări din care produsul în cauză a fost importat au fost Taiwan, Thailanda și Sri Lanka.
(101)
Cota de piață a importurilor provenite din Taiwan a crescut ușor în cursul perioadei examinate (de la 14 % la 15 %). Cu toate acestea, informațiile disponibile indică faptul că, astfel cum se precizează la considerentul 60, importurile din Taiwan concurează în condiții echitabile cu bicicletele produse în Uniune.
(102)
Cota de piață a importurilor provenite din Thailanda a rămas constantă de-a lungul perioadei examinate. Astfel cum s-a precizat la considerentul 61, informațiile disponibile indică faptul că, în cursul perioadei de anchetă, aceste importuri au fost vândute la prețuri competitive cu bicicletele similare fabricate în Uniune.
(103)
Importurile originare din Sri Lanka au crescut cu 92 % în perioada examinată. Cota lor de piață a fost de 5 % în cursul PAR. Cu toate acestea, astfel cum s-a precizat la considerentul 62, se presupune că importurile provenite din Sri Lanka includ biciclete de origine chineză.
(104)
În concluzie, printre cei mai mari exportatori de biciclete către Uniune, importurile din Taiwan și Thailanda nu ar fi putut să aibă un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, în principal, din cauza nivelurilor prețurilor lor (similare sau chiar mai mari decât prețurile industriei Uniunii). Pe de altă parte, nu se poate exclude faptul că importurile declarate ca fiind originare din Sri Lanka contribuie la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
8.4. Eludarea
(105)
S-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări, iar aceste importuri aduc prejudicii industriei din Uniune. Luând în considerare elementele de probă privind eludarea descoperite de către Oficiul European de Luptă Antifraudă („OLAF”) în trecut, mai precis în ceea ce privește importurile via Filipine, nu se poate exclude posibilitatea ca acest comportament ilegal continuă să fie prezent pe piață și că acesta cauzează un prejudiciu pentru industria din Uniune.
E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(106)
Așa cum se arată la considerentele 66-91, instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit, dar numai într-o anumită măsură. Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a dovedit a fi într-o situație fragilă și vulnerabilă, fiind încă expusă efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.
(107)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.
2. Volumele exporturilor chineze
(108)
După cum s-a arătat la considerentul 40, industria de biciclete chinezești este orientată către export. Bicicletele chinezești sunt prezente pe principalele piețe din lumea întreagă, în special în Statele Unite și în Japonia, unde acestea au o poziție dominantă. Astfel cum s-a menționat într-o anchetă anterioară (11), la sfârșitul anilor nouăzeci, după ce au dispărut timp de doi ani de pe piața americană în urma instituirii taxelor antidumping, producătorii-exportatori chinezi au reușit să își crească semnificativ prezența pe această piață după o perioadă foarte scurtă de timp. În 2009, 14 055 000 de biciclete chinezești au fost exportate către SUA, al cărei consum total de biciclete se ridica la 14 888 000 de unități.
(109)
Această situație arată că producătorii chinezi sunt în măsură să exporte și să pătrundă pe noi piețe în mod rapid și să mențină o poziție dominantă pentru o perioadă lungă de timp.
(110)
După prezentarea de informații, una dintre părți a afirmat că, în eventualitatea expirării măsurilor, nu se va înregistra o creștere substanțială a importurilor de biciclete chinezești, deoarece exportatorii chinezi au întâmpinat dificultăți privind respectarea standardelor de siguranță europene aplicabile bicicletelor (EN 14764, EN 14765, EN 14766 și EN 14781). Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin niciun document justificativ. Dimpotrivă, ancheta a arătat că un procent semnificativ de biciclete și de părți de biciclete care respectă normele de siguranță necesare sunt deja importate din RPC. Nu există, prin urmare, niciun motiv pentru a considera că producătorii chinezi nu sunt în măsură să respecte standardele de siguranță în vigoare pentru biciclete. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC
(111)
Astfel cum se arată la considerentul 41, datele colectate în cursul anchetei arată că există o capacitate importantă neutilizată disponibilă în RPC. Există indicații clare care duc la concluzia că o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru a spori exporturile către Uniune, în absența măsurilor antidumping. Acest fapt este confirmat, în special, de faptul că nu există indicații că piețele țărilor terțe sau piața internă chineză ar putea absorbi orice producție suplimentară din RPC.
(112)
În plus, după prezentarea de informații, s-a afirmat că creșterea costurilor cu forța de muncă în China ar limita în mod drastic creșterea capacității de producție a Chinei. În această privință, este necesar să se remarce faptul că, astfel cum se arată la considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar cifrele referitoare la costul forței de muncă și capacitate în RPC nu au fost furnizate. În plus, partea în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
4. Afirmații privind eludarea
(113)
Astfel cum se precizează la considerentul 105, s-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de către OLAF în cazul privind Filipine. Acest tip de comportament indică interesul deosebit manifestat de exportatorii chinezi pentru atrăgătoarea piață a Uniunii.
5. Concluzie
(114)
Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(115)
Așa cum se arată mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor chinezești de dumping datorită măsurilor antidumping în vigoare. Totuși, în cursul PAR, aceasta s-a regăsit într-o situație economică dificilă. În acest context, expunerea industriei din Uniune la volume crescute de importuri la prețuri mici care fac obiectul unui dumping din țara în cauză ar putea avea ca rezultat o continuă deteriorare a vânzărilor, a cotei de piață, a prețurilor de vânzare, precum și o deteriorare a situației financiare a acesteia.
(116)
În plus, după cum se arată la considerentul 58, s-a constatat că faptul că prețul de vânzare al producătorilor chinezi a subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu 53 % pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte produsul în cauză către piața Uniunii la prețuri considerabil mai mici decât cele ale industriei din Uniune.
(117)
Având în vedere constatările anchetei, și anume capacitatea neutilizată în RPC, orientarea către export a industriei chineze și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele străine, orice abrogare a măsurilor ar indica o probabilitate a continuării prejudiciului.
(118)
În cele din urmă, astfel cum se arată la considerentele 105 și 113, eludarea întărește concluzia privind probabilitatea continuării prejudiciului. Aceasta constituie dovada clară că piața europeană continuă să fie o piață atractivă pentru producătorii chinezi care, în absența măsurilor antidumping, ar direcționa probabil volume mai mari de exporturi către Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(119)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind dumpingul prejudiciabil, este evidentă constatarea că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile antidumping împotriva importurilor din RPC.
(120)
Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă reprezintă o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(121)
Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
2. Interesul industriei din Uniune
(122)
Industria de biciclete din Uniune a dovedit că este viabilă și competitivă în condiții echitabile de piață. Cu toate acestea, ancheta a arătat faptul că industria comunitară se află încă într-o situație precară, cu un rezultat apropiat de pragul de rentabilitate financiară. Prin urmare, ar trebui menținute condițiile de concurență efectivă pe piața Uniunii.
(123)
Mai mult, având în vedere faptul că industria din Uniune elaborează, într-o mare măsură, modele noi de biciclete, aceasta ar putea beneficia pe deplin de această evoluție, în ceea ce privește volumele și prețurile de vânzare, în cazul în care presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping ar fi ținută sub control de către măsuri.
(124)
Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune care, ulterior, ar trebui să poată menține și eventual să crească volumului vânzărilor și, probabil, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în noile tehnologii.
(125)
Pe de altă parte, în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira, este posibil să aibă loc alte distorsiuni comerciale, care ar duce în mod inevitabil la un impas în procesul de redresare a industriei Uniunii. Având în vedere capacitățile de producție neutilizate ale RPC și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele externe, este clar că, în cazul în care măsurile ar expira, ar fi foarte dificil, dacă nu chiar imposibil, pentru industria Uniunii să se redreseze și chiar să-și mențină poziția. Altfel, situația prejudiciabilă a industriei din Uniune este probabil să se deterioreze în continuare, ceea ce va conduce la o reducere suplimentară a capacității de producție în Uniune și la închiderea mai multor societăți producătoare. Prin urmare, se constată că măsurile antidumping sunt în interesul industriei comunitare.
(126)
Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune prevăzute la considerentele 93-96 și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului, după cum s-a precizat la considerentele 106-117, se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping.
3. Interesul utilizatorilor
(127)
Prezenta anchetă beneficiază de sprijinul Federației Cicliștilor Europeni (denumită în continuare „ECF”), o federație care acoperă toate asociațiile naționale de cicliști din Europa.
(128)
ECF susține că Europa este cea mai importantă piață pentru produsele pentru ciclism moderne la standarde ridicate de calitate și siguranță și că un aflux de produse provenite din RPC ar conduce la scăderea acestor standarde. În plus, ECF afirmă că industria de biciclete are un potențial de creștere uriaș în cadrul economiei Uniunii, care ar fi pus în pericol în cazul în care taxele antidumping ar expira.
(129)
Se reamintește faptul că ancheta anterioară a constatat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există, importatorii/utilizatorii din Uniune au avut posibilitatea de a continua să se aprovizioneze, printre altele, din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. Se constată, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
4. Interesul furnizorilor
(130)
Asociația producătorilor de componente pentru biciclete („COLIPED”) s-a făcut cunoscută în cursul anchetei. COLIPED a susținut că în Uniune există aproximativ 300 de fabrici care furnizează componente producătorilor de biciclete care angajează aproximativ 7 300 de persoane și că supraviețuirea lor depinde inevitabil de menținerea producției de biciclete în Europa. În acest sens, s-a constatat că, în absența unor măsuri, și alți producători comunitari de biciclete ar trebui să-și înceteze activitatea, ceea ce ar avea consecințe negative asupra industriei de părți de biciclete din Uniune și ar amenința ocuparea forței de muncă în cadrul acestor furnizori. Prin urmare, s-a constatat că instituirea măsurilor antidumping ar fi în interesul furnizorilor.
5. Interesul importatorilor
(131)
Un singur răspuns la chestionar a fost primit din partea importatorilor independenți cu privire la importurile din RPC, dar acest chestionar a fost incomplet, deoarece întreprinderea se pregătea să-și înceteze operațiunile sale din motive nedivulgate.
(132)
În primul rând, ar trebui precizat că, având în vedere nivelul redus de cooperare a importatorilor, a fost imposibil să se evalueze pe deplin posibilele efecte ale instituirii sau neinstituirii măsurilor. De asemenea, ar trebui reamintit faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile, ci de a restabili condițiile de concurență echitabilă și de a garanta că importurile nu sunt efectuate la prețuri prejudiciabile de dumping. În măsura în care importurile la prețuri corecte vor fi încă admise pe piața Uniunii și importurile din țări terțe vor continua, de asemenea, este posibil ca activitatea tradițională a importatorilor să nu fie afectată semnificativ. De asemenea, este clar că producătorii din Uniune dispun de capacități suficiente pentru a face față unei eventuale creșteri a cererii de biciclete. În plus, astfel cum se arată în tabelul de la considerentul 59, importurile din celelalte țări terțe arată că acestea din urmă dispun de capacități de producție considerabile. Prin urmare, este foarte puțin probabil să se producă o penurie de biciclete.
(133)
Deoarece importurile la prețuri corecte vor fi întotdeauna admise pe piața Uniunii, este probabil ca activitatea tradițională a importatorilor să se desfășoare în continuare, chiar și în cazul menținerii măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul dumpingului originare din RPC. Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți și faptul că, după instituirea măsurilor privind importurile din RPC, ancheta nu a putut obține nicio dovadă a faptului că importatorii s-au confruntat cu probleme deosebite, consolidează această constatare.
6. Concluzie
(134)
Menținerea măsurilor privind importurile de biciclete originare din RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune, al consumatorilor și al furnizorilor de componente pentru biciclete. Aceasta va permite industriei Uniunii să se dezvolte și să-și îmbunătățească situația în condiții de concurență loială. În plus, aceste măsuri nu vor afecta semnificativ importatorii, deoarece pe piață vor continua să fie disponibile biciclete la preț corect. Pe de altă parte, în cazul în care nu vor fi instituite măsuri, producătorii din Uniune de biciclete și-ar putea încheia activitatea, ceea ce ar amenința, de asemenea, existența Uniunii furnizorilor de componente pentru biciclete.
(135)
Având în vedere cele de mai sus, se constată că nu există niciun motiv întemeiat de a nu institui taxe antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
(136)
Ținând seama de cele menționate anterior, măsurile antidumping privind bicicletele trebuie să fie menținute. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, extinderea măsurilor în urma unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire se aplică, în mod normal, pentru 5 ani, dacă nu există motive sau circumstanțe specifice care fac necesară o perioadă mai scurtă.
(137)
În acest context, trebuie remarcat faptul că prezenta procedură este caracterizată de împrejurările particulare menționate la considerentele 1 și 48, care trebuie avute în vedere, de asemenea, în mod adecvat în ceea ce privește durata măsurilor antidumping. În fond, industria din Uniune beneficiază de un set de măsuri atipice care combină taxe ad valorem pentru biciclete finite cu un regim de scutire care permite acestei industrii să utilizeze componente chinezești pentru biciclete scutite de taxe împotriva eludării, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții specifice.
(138)
Actuala reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a confirmat complexitatea sectorului bicicletelor și strânsa interconexiune a acestuia cu sectorul componentelor pentru biciclete. Aceasta a arătat că industria bicicletelor din Uniune utilizează într-o mare măsură, astfel cum se arată la considerentul 1, regimul de scutire aplicabil importurilor de părți de biciclete. Prin urmare, este important ca funcționarea măsurilor să fie reexaminată în mod sistematic. Din aceste motive, s-a examinat dacă măsurile ar trebui să fie limitate la 3 ani.
(139)
După prezentarea de informații, mai mulți producători din Uniune și asociațiile acestora au susținut că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Părțile au susținut, în principal, că producătorii de biciclete erau dispuși să investească în producția de componente pentru biciclete pentru a-și reduce dependența față de importurile de componente chinezești pentru biciclete, dar o perioadă de 3 ani nu este suficientă pentru a obține un randament pozitiv la astfel de investiții.
(140)
În această privință, argumentul că mai multe părți au investit sau intenționează să investească în sectorul bicicletelor sau al componentelor de biciclete nu este relevant pentru a evalua necesitatea și durata unor măsuri antidumping în cadrul unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, aceasta din urmă poate fi bazată doar pe stabilirea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului, în cazul în care măsurile ar expira.
(141)
Astfel cum s-a precizat la considerentul 137, se reamintește faptul că, din momentul instituirii inițiale a măsurilor în 1993 și al extinderii lor la componentele pentru biciclete în 1997, situația producției de biciclete din Uniune s-a modificat semnificativ, având în vedere faptul că au fost acordate mai mult de 250 de derogări. În plus, măsurile privind bicicletele sunt direct legate de măsurile extinse la piesele componente pentru biciclete și de regimul de scutiri creat. Având în vedere cele de mai sus, concluzia conform căreia măsurile instituite ar justifica o reexaminare, astfel cum s-a determinat la considerentul 138, se aplică în continuare. În această privință, Consiliul ia act de faptul că Comisia are posibilitatea să inițieze din oficiu o reexaminare intermediară a dumpingului, a prejudiciului, precum și a aspectelor legate de regimul de scutire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(142)
Din aceste motive și având în vedere faptul că durata măsurilor face, în orice caz, parte din orice reexaminare, este prematur să se evalueze, în cadrul prezentei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, dacă există motive sau circumstanțe specifice care necesită o perioadă de timp diferită de durata normală de 5 ani, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Se consideră, prin urmare, că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Această dispoziție nu exclude posibilitatea unei revizuiri a duratei măsurilor antidumping actuale, după caz, în cadrul unei reexaminări intermediare complete ulterioare, în funcție de constatări.
H. DISPOZIȚII FINALE
(143)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.
(144)
Pe baza celor menționate anterior rezultă că taxele antidumping trebuie menținute pentru o perioadă de 5 ani,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrate în prezent la codurile NC ex 8712 00 10 (cod TARIC 8712001090), 8712 00 30 și ex 8712 00 80 (cod TARIC 8712008090) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) este de 48,5 %.
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 3 octombrie 2011