DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 102/2012 DES RATES
vom 27. Januar 2012
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China und der Ukraine, ausgeweitet auf die Einfuhren von aus Marokko, der Republik Moldau und der Republik Korea versandten Kabeln und Seilen aus Stahl, ob als Ursprungserzeugnisse aus diesen Ländern angemeldet oder nicht, im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 und zur Einstellung des Verfahrens der Auslaufüberprüfung betreffend die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in Südafrika nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absätze 2 und 4 und Artikel 11 Absatz 2,
gestützt auf den Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Vorausgegangene Untersuchungen und geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1796/1999 (2) („ursprüngliche Verordnung“) führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl („SWR“) mit Ursprung unter anderem in der Volksrepublik China (VR China), Indien, Südafrika und der Ukraine ein. Die betreffenden Maßnahmen werden nachfolgend als „ursprüngliche Maßnahmen“ bezeichnet und die Untersuchung, die zu den mit der ursprünglichen Verordnung eingeführten Maßnahmen führte, als „Ausgangsuntersuchung“.
(2)
2001 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1601/2001 (3) einen endgültigen Antidumpingzoll von 9,7 bis 50,7 % auf die Einfuhren bestimmter Kabel und Seile aus Eisen oder Stahl mit Ursprung unter anderem in der Russischen Föderation ein. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1279/2007 des Rates (4) wurde nach teilweisen Interims- und Auslaufüberprüfungen dieselbe Zollstufe eingeführt. Im April 2004 weitete der Rat nach einer Untersuchung zur Umgehung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber SWR-Einfuhren mit Ursprung in der Ukraine über die Republik Moldau mit der Verordnung (EG) Nr. 760/2004 (5) die ursprünglichen Maßnahmen auf aus der Republik Moldau versandte SWR-Einfuhren aus. In ähnlicher Weise weitete der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1886/2004 (6) im Oktober 2004 die ursprünglichen Maßnahmen gegenüber der VR China auf die aus Marokko versandten SWR-Einfuhren aus.
(3)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1858/2005 (7) erhielt der Rat im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung die ursprünglichen Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung aufrecht. Diese Maßnahmen werden nachstehend als „die geltenden Maßnahmen“ und die Auslaufüberprüfung als „die letzte Untersuchung“ bezeichnet. Im Mai 2010 weitete der Rat nach einer Untersuchung zur Umgehung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber SWR-Einfuhren mit Ursprung in der VR China über die Republik Korea die ursprünglichen Maßnahmen mit der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 400/2010 (8) auf die aus der Republik Korea versandten SWR-Einfuhren aus.
2. Antrag auf eine Auslaufüberprüfung
(4)
Am 13. November 2010 kündigte die Kommission mit einer Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union die Einleitung einer Auslaufüberprüfung („Einleitungsbekanntmachung“) (9) der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den SWR-Einfuhren mit Ursprung in der VR China, Südafrika und der Ukraine nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung an.
(5)
Die Überprüfung wurde auf einen begründeten Antrag hin eingeleitet, der vom Verbindungsausschuss der „European Union Wire Rope Industries“ (EWRIS) („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern eingereicht worden war, auf die mit mehr als 60 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion von SWR entfällt. Der Antrag wurde damit begründet, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
(6)
In Ermangelung entsprechender Beweise betreffend die Einfuhren mit Ursprung in Indien beantragte der Antragsteller keine Einleitung einer Auslaufüberprüfung betreffend die Einfuhren mit Ursprung in Indien. Die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in Indien liefen daher am 17. November 2010 (10) aus.
3. Untersuchung
(7)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, Einführer, ihr bekannte Verwender und ihre Verbände, die Vertreter der ausführenden Länder, den Antragsteller und die im Antrag erwähnten Unionshersteller offiziell über die Einleitung der Überprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(8)
Angesichts der großen Anzahl ausführender Hersteller in der VR China, von Unionsherstellern und der von der Untersuchung betroffenen Einführer war ursprünglich ein Stichprobenverfahren in der Einleitungsbekanntmachung nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die obengenannten Parteien aufgefordert, binnen zwei Wochen nach Einleitung des Verfahrens mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und der Kommission die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(9)
Da nur ein ausführender Hersteller in der VR China die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen übermittelte und sich zur weiteren Zusammenarbeit mit der Kommission bereit erklärte, wurde entschieden, im Falle der ausführenden Hersteller in der VR China kein Stichprobenverfahren durchzuführen und an den vorgenannten Hersteller einen Fragebogen zu senden.
(10)
Zwanzig Unionshersteller/Herstellergruppen in der Union übermittelten die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen und erklärten sich zur Zusammenarbeit mit der Kommission bereit. Auf der Grundlage der von den Unionsherstellern/Herstellergruppen in der Union eingegangenen Informationen bildete die Kommission eine Stichprobe von drei Herstellern/Herstellergruppen, die im Hinblick auf das Volumen von Produktion und Verkäufen der gleichartigen Ware in der Union repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union waren.
(11)
Acht Einführer übermittelten die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen und erklärten sich zur Zusammenarbeit mit der Kommission bereit. Da allerdings nur zwei Einführer die betroffene Ware tatsächlich eingeführt hatten, entschied die Kommission, kein Stichprobenverfahren durchzuführen und einen Fragebogen an die vorgenannten Einführer zu versenden.
(12)
Es wurden daher Fragebogen an die drei in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller/Herstellergruppen in der Union, zwei Einführer und die der Kommission bekannten ausführenden Hersteller in den drei betroffenen Ländern versandt.
(13)
Der ausführende Hersteller in der VR China, der ein ausgefülltes Stichprobenformular zurücksandte, übermittelte anschließend keinen ausgefüllten Fragebogen. Daher wird die Auffassung vertreten, dass keine ausführenden Hersteller in der VR China an der Untersuchung mitarbeiteten.
(14)
Ein ausführender Hersteller in der Ukraine übermittelte einen unvollständigen Beitrag zum Zeitpunkt der Einleitung der Untersuchung. Der Hersteller wurde ersucht, einen Fragebogen auszufüllen, den er allerdings nicht übermittelte. Es wird daher davon ausgegangen, dass keine ausführenden Hersteller in der Ukraine an der Untersuchung mitarbeiteten.
(15)
Ein ausführender Hersteller in Südafrika beantwortete den Fragebogen.
(16)
Beantwortete Fragebogen gingen ferner von den drei in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern/Herstellergruppen in der Union, zwei Einführern und einem Verwender ein.
(17)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche vor Ort durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Deutschland,
-
BRIDON Group, Zusammenschluss aus zwei Unternehmen: Bridon International Ltd., Vereinigtes Königreich, und BRIDON International GmbH, Deutschland,
-
REDAELLI Tecna Spa, Italien.
b)
Ausführender Hersteller in Südafrika:
-
SCAW South Africa Ltd., Südafrika.
c)
Einführer:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Deutschland,
-
SENTECH International, Frankreich.
d)
Verwender:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanien.
(18)
Die Untersuchung bezüglich des Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2009 bis zum 30. September 2010 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(19)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung und der letzten Untersuchung, die zur Einführung der derzeit geltenden Maßnahmen führte, d. h. Kabel und Seile aus Stahl, einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm (vom Wirtschaftszweig häufig als „SWR“ bezeichnet), die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 („betroffene Ware“) eingereiht werden.
2. Gleichartige Ware
(20)
Wie in der Ausgangsuntersuchung und der letzten Untersuchung bestätigten die jetzigen Überprüfungsergebnisse, dass die in der VR China und der Ukraine hergestellten und in die Union ausgeführten SWR, die in Südafrika hergestellten und auf dem südafrikanischen Inlandsmarkt verkauften und in die Union ausgeführten SWR, die im Vergleichsland, der Türkei, hergestellten und auf dem türkischen Inlandsmarkt verkauften SWR, und die in der Union durch die Unionshersteller hergestellten und verkauften SWR dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Endverwendungen haben; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(21)
Ein Einführer führte ein Argument an, das im Rahmen der letzten Untersuchung auch von der European Wire Rope Importers Association (EWRIA) vorgebracht wurde. Dem Argument zufolge unterschieden sich die betroffene Ware und die in der Union hergestellte und verkaufte Ware erheblich voneinander; außerdem sei zwischen Seilen für allgemeine Verwendungen und Seilen für besondere Verwendungen zu unterscheiden. Diese Argumente wurden in der ursprünglichen und der letzten Verordnung zur Einführung vorläufiger und endgültiger Maßnahmen eingehend berücksichtigt. Außerdem entschied das Gericht in der Rechtssache T-369/08 EWRIA/Europäische Kommission, dass der Kommission kein offensichtlicher Beurteilungsfehler unterlaufen ist, indem sie auf der Grundlage der vorhandenen Beweise im Rahmen der Untersuchungen nicht zwischen Seilen für allgemeine Verwendungen und Seilen für besondere Verwendungen unterschieden habe (11).
(22)
Da der Einführer keinen neuen Aspekt anführte, demzufolge sich die Grundlage, auf der diese ursprünglichen Feststellungen getroffen wurden, verändert hätte, werden die in der Ausgangsuntersuchung und der letzten Untersuchung getroffenen Schlussfolgerungen bestätigt.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(23)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle eines möglichen Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Vorbemerkungen
(24)
In Bezug auf die VR China und die Ukraine kooperierte keiner der ausführenden Hersteller in vollem Umfang. Ein ausführender Hersteller in der Ukraine und ein ausführender Hersteller in der VR China meldeten sich; folglich wurden ihnen Fragebogen für ausführende Hersteller zugesandt. Ihre Antworten wurden allerdings als unvollständig und widersprüchlich erachtet; außerdem konnten in ihren Betrieben keine Kontrollbesuche durchgeführt werden. Die betroffenen Unternehmen wurden ordnungsgemäß schriftlich darüber informiert, dass unter diesen Umständen nach Artikel 18 der Grundverordnung die verfügbaren Informationen zugrunde gelegt werden müssen. Was Südafrika betrifft, so übermittelte der einzige der Kommission bekannte ausführende Hersteller Angaben zu seinen Ausfuhrverkäufen in die Union im UZÜ, die alle Ausfuhrverkäufe aus Südafrika in die Union im selben Zeitraum ausmachten.
(25)
Im UZÜ belief sich das gesamte von Eurostat erfasste Volumen der SWR-Einfuhren aus der VR China, Südafrika und der Ukraine auf 4 833 Tonnen, was 2,4 % des EU-Marktanteils entspricht. Während der letzten Untersuchung betrugen die Gesamteinfuhren aus den betroffenen Ländern 3 915 Tonnen, was 2,2 % des EU-Marktanteils entspricht.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(26)
Nach Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung wurde die gleiche Methodik wie in der Ausgangsuntersuchung angewandt, soweit sich die Umstände nicht geändert haben oder soweit entsprechende Informationen verfügbar waren. Bei Nichtmitarbeit, wie im Falle der VR China und der Ukraine, mussten die verfügbaren Informationen nach Artikel 18 der Grundverordnung zugrunde gelegt werden.
2.1. VR China
(27)
Im UZÜ betrug das gesamte von Eurostat erfasste SWR-Einfuhrvolumen aus der VR China 4 530 Tonnen, was 2,2 % des EU-Marktanteils entspricht.
2.1.1. Vergleichsland
(28)
Da die VR China ein Land ist, dessen Volkswirtschaft sich in einer Übergangsphase befindet, musste der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage der in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft erhaltenen Informationen ermittelt werden.
(29)
In der letzten Untersuchung wurde die Türkei als Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts herangezogen. Der Antragsteller unterbreitete den Vorschlag, für diese Untersuchung erneut die Türkei heranzuziehen. Es erfolgte kein Einwand gegen die Wahl eines Vergleichslands.
(30)
Die Untersuchung ergab, dass in der Türkei mit drei einheimischen Herstellern, die etwa 53 % des Markts beliefern, und aufgrund von Wettbewerb durch Einfuhren aus anderen Drittländern ein Wettbewerbsmarkt für SWR vorhanden ist. Die betroffene Ware wird in der Türkei nicht mit Einfuhrzöllen belegt, und es bestehen keine anderen Beschränkungen für SWR-Einfuhren in die Türkei. Schließlich, wie unter Randnummer 20 dargelegt, handelte es sich bei der auf dem türkischen Inlandsmarkt hergestellten und verkauften Ware und der vom chinesischen ausführenden Hersteller in die Union ausgeführten Ware um gleichartige Ware.
(31)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass die Türkei ein geeignetes Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung darstellt.
2.1.2. Normalwert
(32)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der Angaben des kooperierenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand des Preises, der auf dem türkischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurde oder zu zahlen war. Die Angaben des Herstellers wurden analysiert; den Untersuchungsergebnissen zufolge wurden diese Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt und waren repräsentativ.
(33)
Der Normalwert wurde demnach als der gewogene durchschnittliche Inlandsverkaufspreis ermittelt, den der kooperierende Hersteller in der Türkei unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte.
2.1.3. Ausfuhrpreis
(34)
Da keine Hersteller aus der VR China mitarbeiteten, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage öffentlich zugänglicher Informationen ermittelt. Die nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung eingeholten Informationen wurden für die Berechnung der Dumpingspanne als geeigneter erachtet als die Eurostat-Daten, da die relevanten KN-Codes ein breiteres Warenspektrum erfassen als die unter Randnummer 19 definierte betroffene Ware.
2.1.4. Vergleich
(35)
Im Interesse eines fairen Vergleichs - auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe - zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden gebührende Berichtigungen für Unterschiede vorgenommen, welche die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Diese Berichtigungen wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Transport- und Versicherungskosten vorgenommen.
2.1.5. Dumpingspanne
(36)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Preis bei der Ausfuhr in die Union ermittelt. Dieser Vergleich ergab, dass ein beträchtliches Dumping in Höhe von etwa 38 % vorlag.
2.2. Südafrika
(37)
Im UZÜ betrug das von Eurostat erfasste gesamte SWR-Einfuhrvolumen aus Südafrika 281 Tonnen, was einem Anteil von 0,1 % des EU-Marktanteils entspricht; dieser Anteil liegt unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle. Auf den einzigen der Kommission bekannten ausführenden Hersteller entfielen 100 % dieser Einfuhren.
2.2.1. Normalwert
(38)
Nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung wurde der Normalwert ermittelt anhand des Preises, der auf dem südafrikanischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurde oder zu zahlen war, da diese Verkäufe den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr getätigt wurden und repräsentativ waren.
2.2.2. Ausfuhrpreis
(39)
Da alle Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware direkt an unabhängige Abnehmer in der Union getätigt wurden, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
2.2.3. Vergleich
(40)
Im Interesse eines fairen Vergleichs - auf der gleichen Handelsstufe und auf der Stufe ab Werk - zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden gebührende Berichtigungen für Unterschiede vorgenommen, die nachweislich die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Diese Berichtigungen wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten vorgenommen.
2.2.4. Dumpingspanne
(41)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde für jeden Warentyp die Dumpingspanne anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Preis bei der Ausfuhr in die Union ermittelt. Dieser Vergleich ergab, dass ein Dumping in Höhe von 17 % vorlag, das niedriger als die im Rahmen der Ausgangsuntersuchung festgestellte Dumpingspanne von 38,6 % ist.
2.3. Ukraine
(42)
Im UZÜ betrug das von Eurostat erfasste gesamte SWR-Einfuhrvolumen aus der Ukraine 22 Tonnen, dies entspricht einem EU-Marktanteil von weniger als 0,1 %; dieser Anteil liegt unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle.
2.3.1. Normalwert
(43)
Nach Artikel 18 der Grundverordnung wurde der Normalwert auf der Grundlage der Angaben aus dem Überprüfungsantrag des Antragstellers, die dem auf dem ukrainischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlten oder zu zahlenden Preis entsprechen, ermittelt.
2.3.2. Ausfuhrpreis
(44)
Da keine Hersteller aus der Ukraine mitarbeiteten, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage öffentlich zugänglicher Informationen ermittelt. Die nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung eingeholten Informationen wurden für die Berechnung der Dumpingspanne am geeignetsten erachtet, da diese Angaben die unter Randnummer 19 definierte betroffene Ware genau erfassen.
2.3.3. Vergleich
(45)
Im Interesse eines fairen Vergleichs wurde nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung am Ausfuhrpreis eine Berichtigung für die im Überprüfungsantrag des Antragstellers ausgewiesenen Seefracht- und Versicherungskosten vorgenommen. Danach ergibt sich eine Dumpingspanne von mehr als 80 % für den UZÜ.
3. Wahrscheinliche Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
3.1. Vorbemerkungen
(46)
Keiner der 28 der Kommission bekannten chinesischen ausführenden Hersteller kooperierte.
(47)
Die beiden im Überprüfungsantrag genannten südafrikanischen ausführenden Hersteller beantworteten zwar die Anfragen der Kommission, aber nur der an Ausfuhren in die Union interessierte Hersteller kooperierte und füllte einen Fragebogen aus. Es sind der Kommission keine anderen Hersteller in Südafrika bekannt.
(48)
In Bezug auf die Ukraine stellte der der Kommission bekannte ausführende Hersteller seine Mitarbeit ein, wie unter Randnummer 14 dargelegt. Es sind der Kommission keine anderen Hersteller in der Ukraine bekannt.
3.2. VR China
3.2.1. Vorbemerkungen
(49)
In der Ausgangsuntersuchung galt für alle chinesischen Unternehmen ein einziger Antidumpingzollsatz von 60,4 %. Das Einfuhrvolumen aus der VR China ging erheblich zurück, und zwar von 11 484 Tonnen im UZ der Ausgangsuntersuchung (EU-15) auf 1 942 Tonnen im UZÜ der letzten Untersuchung (EU-25), stieg aber dann wieder auf 4 530 Tonnen im derzeitigen UZÜ an. Es ist allerdings festzuhalten, dass chinesische Einfuhren seit 2001 eine steigende Tendenz aufweisen. Der derzeitige Marktanteil der VR China liegt bei etwa 2,2 %.
(50)
Bei der Prüfung der Frage, ob mit einem Anhalten des Dumpings im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen zu rechnen wäre, wurden das Preisverhalten der ausführenden Hersteller gegenüber anderen Ausfuhrmärkten geprüft, ferner die Preise bei der Ausfuhr in die Union, die Produktionskapazitäten und die Umgehungspraktiken. Die Angaben zu den Preisen der Ausführer bei der Einfuhr wurden anhand von Eurostat-Daten gewonnen, die Angaben zu den Ausfuhrvolumen und -preisen auf der Grundlage von statistischen Daten der VR China; die Angaben zur Kapazität stützten sich auf die Informationen aus dem Antrag. Die Eurostat-Daten eigneten sich am besten für den Vergleich mit den statistischen Daten der VR China, da der Vergleich nur für ein breiteres Warenspektrum vorgenommen werden konnte, wie unter der nächsten Randnummer ausgeführt wird.
3.2.2. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen der Ausfuhren in die Union
(51)
Die verfügbaren statistischen Daten aus den chinesischen öffentlichen Datenbanken erfassen ein breiteres Warenspektrum als die betroffene Ware. Daher konnte anhand dieser Angaben keine aussagekräftige Analyse der in andere Märkte ausgeführten Warenmengen durchgeführt werden. Die Preisanalyse, für die die chinesische Datenbank genutzt werden konnte, stützt sich auf angemessene Schätzungen angesichts vergleichbarer Eigenschaften der anderen möglicherweise in der Analyse erfassten Waren.
(52)
Anhand der verfügbaren Informationen, wie in der obigen Randnummer erläutert, wurde festgestellt, dass die Preise der Ausfuhren aus der VR China in andere Ausfuhrmärkte im Schnitt erheblich unter den Preisen der Ausfuhren in die Union lagen (um etwa 30 %, wobei die gezahlten Antidumpingzölle nicht berücksichtigt sind). Da, wie unter Randnummer 36 festgestellt, Ausfuhrverkäufe der VR China in die Union gedumpt waren, deutete dies darauf hin, dass Ausfuhren in andere Drittlandsmärkte wahrscheinlich in noch höherem Maße gedumpt waren als die Ausfuhrverkäufe in die Union. Es wurde zudem die Auffassung vertreten, dass das Preisniveau der Ausfuhren in andere Drittländer als Indikator für das voraussichtliche Preisniveau der Ausfuhrverkäufe in die Union bei Aufhebung der Maßnahmen dienen kann. Auf dieser Grundlage und angesichts der niedrigen Preisniveaus von Ausfuhren in Drittlandsmärkte wurde der Schluss gezogen, dass ein erheblicher Spielraum zur Senkung der Ausfuhrpreise in die Union besteht, was folglich auch zu einem Anstieg des Dumpings führen würde.
3.2.3. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Preisniveau in der Union
(53)
Es wurde außerdem festgestellt, dass das Preisniveau der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union in der Union durchschnittlich erheblich höher war als das Preiniveau der Ausfuhren chinesischer Ausführer in andere Drittlandsmärkte. Die Tatsache, dass das allgemeine Preisniveau der betroffenen Ware auf dem Unionsmarkt diesen sehr attraktiv macht, trifft auch auf die VR China zu. Das höhere Preisniveau auf dem Unionsmarkt schafft den Anreiz, die Ausfuhren in die Union zu steigern.
3.2.4. Dumpingspanne
(54)
Wie unter Randnummer 36 festgestellt, wurden Ausfuhrverkäufe aus der VR China in die Union, gemessen am Normalwert des Vergleichslands, zu erheblich gedumpten Preisen getätigt. Es spricht nichts gegen die Annahme, dass die Einfuhren bei einem Verzicht auf Maßnahmen zu ähnlichen gedumpten Preisen und in erhöhten Mengen erfolgen würden.
3.2.5. Ungenutzte Kapazität und Lagerbestände
(55)
Gestützt auf die Angaben des Überprüfungsantrags, die anhand öffentlich zugänglicher Informationen (d. h. der von den Unternehmen auf ihren Websites veröffentlichten Daten) gegengeprüft wurden, wurden die Kapazitäten aller ausführenden Hersteller in der VR China auf 1 355 000 Tonnen veranschlagt. Die vom Antragsteller vorgenommene Schätzung der Kapazitätsauslastung der chinesischen Hersteller liegt bei etwa 63 %, was eine ungenutzte Kapazität von mehr als 500 000 Tonnen ergibt. Der Antragsteller übermittelte außerdem Informationen über den Bau weiterer Produktionsanlagen und über die Größe des Inlandsmarkts. Chinesische Hersteller verfügen demnach über erhebliche Kapazitätsreserven, die nicht nur die Menge der Ausfuhren in die Union im UZÜ, sondern den gesamten Verbrauch der Union weit übersteigen. Daher besteht genügend Kapazität, die Ausfuhrmengen in die Union erheblich zu steigern, insbesondere, da nichts darauf hindeutet, dass Drittlandsmärkte oder der Inlandsmarkt in der VR China eine zusätzliche Produktion in diesen Mengen aufnehmen könnten. In diesem Zusammenhang ist festzuhalten, dass es sehr unwahrscheinlich ist, dass der Inlandsmarkt in der VR China aufgrund einer großen Anzahl konkurrierender Hersteller erhebliche Mengen dieser Kapazitätsreserven aufnehmen könnte.
3.2.6. Umgehungspraktiken
(56)
Die gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China geltenden Maßnahmen wurden durch den Versand eingeführter Waren über Marokko im Jahr 2004 und über die Republik Korea im Jahr 2010 umgangen. Dies weist auf ein deutliches Interesse der Verkäufer chinesischer SWR am Unionsmarkt hin und auf ihre fehlende Bereitschaft, auf dem Unionsmarkt mit nicht gedumpten Preisen zu konkurrieren. Dies wird als weiterer Hinweis auf einen bei Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlichen Anstieg des Ausfuhrvolumens chinesischer ausführender Hersteller und einen Eintritt in den Unionsmarkt zu gedumpten Preisen angesehen.
3.3. Südafrika
3.3.1. Vorbemerkungen
(57)
Es gibt zwei Hersteller in Südafrika, die der Kommission bekannt sind. Wie zuvor erläutert, arbeitete ein ausführender Hersteller im Rahmen dieser Überprüfung mit.
(58)
Der andere der Kommission bekannte Hersteller zeigte kein Interesse an Ausfuhren in die Union; er gab an, dass seine Produktionskapazitäten voll ausgelastet seien und auf dem heimischen Markt in Südafrika verkauft würden.
(59)
Die Einfuhren aus Südafrika gingen seit der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen stark zurück. Der Marktanteil der Einfuhren aus Südafrika (0,1 %) lag im UZÜ unter der Geringfügigkeitsschwelle und betrug ingesamt 281 Tonnen. Außerdem waren die meisten dieser Einfuhren letzlich für den Offshore-Bereich bestimmt, der sich seit der vorausgegangenen Untersuchung stark entwickelt hat; diese wurden in der EU nicht vom Zoll abgefertigt. Nur geringe Mengen der betroffenen Ware wurden in den zollrechtlich freien Verkehr in die EU überführt.
(60)
Bei der Prüfung der Frage, ob mit einem Anhalten des Dumpings im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen zu rechnen wäre, wurden die vom kooperierenden Ausführer übermittelten Angaben zu Volumen und Preisen der Ausfuhren in die Union und Drittländer geprüft, ferner die ungenutzten Kapazitäten und Lagerbestände sowie die Lage auf dem südafrikanischen Inlandsmarkt.
3.3.2. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen der Ausfuhren in die Union
(61)
Der kooperierende Ausführer der betroffenen Ware übermittelte Informationen zu Volumen und Preisen von Ausfuhren in Märkte außerhalb der Union. Der ausführende Hersteller verkauft einen erheblichen Teil seiner Produktion auf Ausfuhrmärkten trotz eines Rückgangs der Ausfuhrmengen im Bezugszeitraum. Der Schwerpunkt der Ausfuhraktivitäten des Unternehmens liegt hauptsächlich auf zwei spezifischen Marktsegmenten: Seile für den Untertagebau und Ausrüstungen für Offshore-Bohrungen.
(62)
Die Preise der Ausfuhren des Unternehmens in Drittländer waren verglichen mit den Preisen der Ausfuhren in die Union einschließlich des geltenden Antidumpingzolls in allen Jahren des Bezugszeitraums generell erheblich höher (30 % bis 70 %). Der von dem Ausführer auf anderen Drittlandsmärkten erzielte Preisvorteil gegenüber den Preisen auf dem Unionsmarkt deutet darauf in, dass der Ausführer im Falle der Aufhebung der Maßnahmen in naher Zukunft den Unionsmarkt nicht mit größeren Mengen bedienen würde. In diesem Zusammenhang wurde auch davon ausgegangen, dass, wie unter Randnummer 61 dargelegt, der Schwerpunkt der Ausfuhraktivitäten des Unternehmens auf Waren liegt, die auf dem Unionsmarkt nicht vorrangig nachgefragt werden.
3.3.3. Ungenutzte Kapazität und Lagerbestände
(63)
Seit der letzten Untersuchung führte der kooperierende ausführende Hersteller Lagerbestände auf konstantem Niveau. Die Kapazitätsauslastung (etwa 70-75 %) hielt sich angesichts der technischen Sachzwänge im Produktionsverfahren auch auf handelsüblichem Niveau. Die höchste verfügbare Kapazitätsreserve liegt bei 1 500-3 500 Tonnen. Der ausführende Hersteller plant mengenmäßig keine signifikante Erweiterung seiner Produktionskapazitäten. Die Kapazität zur Steigerung der Ausfuhrmengen in die Union ist offensichtlich sehr begrenzt, da Drittlandsmärkte oder der Inlandsmarkt eine zusätzliche Produktion aufnehmen könnten.
(64)
Es wird außerdem darauf hingewiesen, dass die Produktion hauptsächlich vom Inlandsmarkt, auf dem hohe Gewinne erzielt werden, aufgenommen wird; daher hat das Unternehmen kein Interesse daran, größere Mengen in die Union auszuführen.
3.4. Ukraine
3.4.1. Vorbemerkungen
(65)
Da der ausführende Hersteller aus der Ukraine, der der Kommission bekannt ist, nicht mitarbeitete, wie unter Randnummer 14 dargelegt, stützten sich die Ergebnisse auf verfügbare Informationen nach Artikel 18 der Grundverordnung. Da nur wenig über die ukrainische Industrie bekannt ist, stützen sich die folgenden Schlussfolgerungen auf die Angaben des Antragstellers im Überprüfungsantrag und auf öffentlich verfügbare Handelsstatistiken. Es ist festzuhalten, dass der Kommission keine anderen Hersteller in der Ukraine bekannt sind und dass die folgenden Erwägungen, insbesondere zu den Produktionskapazitäten, sich auf den bekannten ausführenden Hersteller beziehen.
(66)
Bei der Prüfung der Frage, ob mit einem Anhalten des Dumpings im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen zu rechnen wäre, wurden die Preise der Ausfuhren in Drittländer und in die Union geprüft, ferner die ungenutzten Kapazitäten und die Umgehungspraktiken.
3.4.2. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen der Ausfuhren in die Union
(67)
Da andere zuverlässigere Informationen nicht eingingen, wurden die anhand öffentlich verfügbarer Statistiken gemachten Angaben zu anderen Ausfuhrmärkten aus dem Antrag berücksichtigt. Eine Analyse der verfügbaren Zahlen ergab, dass die durchschnittlichen Preise der Ausfuhren in diese Länder erheblich unter den durchschnittlichen Preisen der Ausfuhren in die Union lagen. Wie bereits im Falle der VR China und Südafrika dargelegt, wurden die Preise der Ausfuhren in andere Drittländer als Indikator für das bei Aufhebung der Maßnahmen zu erwartende Preisniveau der Ausfuhrverkäufe in die Union angesehen. Auf dieser Grundlage wurde der Schluss gezogen, dass erheblicher Spielraum für die Senkung der Preise der Ausfuhren in die Union, sehr wahrscheinlich im Dumpingbereich, besteht.
3.4.3. Ungenutzte Kapazität
(68)
In den letzten Jahren erfolgte ein Zusammenschluss der Geschäftsaktivitäten der beiden zuvor bekannten ausführenden Hersteller. Dadurch verringerte sich die in der letzten Untersuchung ermittelte Produktionskapazität. Entsprechend den verfügbaren Belegen aus dem Antrag und den Ausführungen des bekannten ausführenden Herstellers liegt die geschätzte Produktionskapazität in der Ukraine zwischen 35 000 und 40 000 Tonnen, wovon derzeit 70 % für die Produktion genutzt wird. Die Kapazitätsreserven, die zwischen 10 500 und 12 000 Tonnen liegen, weisen darauf hin, dass die Kapazität zu einer erheblichen Steigerung der Ausfuhrmengen in die Union vorhanden ist. Der anhand der bekannten Produktions- und statistischen Daten zu Einfuhren und Ausfuhren berechnete mutmaßliche Verbrauch in der Ukraine weist darauf hin, dass der Inlandsmarkt keine zusätzlichen Kapazitäten aufnehmen kann. Die Ukraine ist demnach das Land, das seine ungenutzten Kapazitäten von allen betroffenen Ländern am ehesten in die Union umleiten wird, insbesondere, da nichts darauf hinweist, dass Drittlandsmärkte oder der Inlandsmarkt eine zusätzliche Produktion aufnehmen könnten.
3.4.4. Umgehungspraktiken
(69)
Nach der Einführung der geltenden Maßnahmen gegenüber SWR-Einfuhren aus der Ukraine wurde festgestellt, dass diese Maßnahmen durch SWR-Einfuhren aus der Republik Moldau umgangen wurden. Es wurde die Auffassung vertreten, dass die festgestellte Umgehungspraxis ein weiteres Indiz für das Interesse an der Erschließung des Unionsmarkts ist, ebenso für die Unfähigkeit, auf dem Unionsmarkt mit nicht gedumpten Preisen zu konkurrieren.
3.5. Schlussfolgerung
(70)
Ein Anhalten von erheblichem Dumping wurde im Falle der VR China und der Ukraine und in geringerem Maße im Falle von Südafrika bestätigt, obgleich das Einfuhrvolumen aus Südafrika und der Ukraine gering war.
(71)
Bei der Prüfung der Frage, ob damit zu rechnen ist, dass das Dumping bei Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen anhält oder erneut auftritt, wurden die Kapazitätsreserven und die ungenutzten Lagerbestände sowie die Preisbildungs- und Ausfuhrstrategien auf verschiedenen Märkten analysiert. Diese Untersuchung ergab, dass die VR China und in geringerem Maße die Ukraine über bedeutende Kapazitätsreserven und akkumulierte Lagerbestände verfügten. In Südafrika waren keine größeren Kapazitätsreserven oder außergewöhnlichen Lagerbestände festzustellen. Die Untersuchung ergab ferner, dass im Falle der VR China und der Ukraine die Preise der Ausfuhren in andere Drittländer im Allgemeinen unter den Preisen der Ausfuhren in den Unionsmarkt lagen und dass die Union daher weiterhin ein attraktiver Markt für die ausführenden Hersteller aus diesen Ländern ist. Südafrikanische Ausfuhren in andere Länder lagen hingegen mengenmäßig erheblich über den Ausfuhren in die Union und erfolgten offenbar zu nicht gedumpten Preisen. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass Ausfuhren aus der VR China und der Ukraine in Drittländer sehr wahrscheinlich in die Union umgeleitet würden, wenn der Zugang zum Unionsmarkt ohne Antidumpingmaßnahmen möglich wäre. Auch die verfügbaren Produktionskapazitätsreserven würden wahrscheinlich zu einem Anstieg der Einfuhren aus diesen Ländern führen. Eine Analyse der Preisbildungsstrategien ergab außerdem, dass diese Ausfuhren aus der Ukraine und der VR China sehr wahrscheinlich zu gedumpten Preisen erfolgen würden. Diese Schlussfolgerungen wurden noch gestützt durch die Feststellung, dass im Falle der VR China und der Ukraine die geltenden Maßnahmen durch Einfuhren über andere Länder umgangen wurden, was darauf hindeutete, dass die ausführenden Länder nicht zu fairen Preisen als Wettbewerber auf dem Unionsmarkt in Erscheinung treten konnten. Im Gegensatz dazu wurde die Auffassung vertreten, dass der südafrikanische Hersteller mit anderen Herstellern, einschließlich den Unionsherstellern, auf anderen Drittlandsmärkten zu fairen Preisen in Konkurrenz treten konnte. In Anbetracht des obigen Sachverhalts wird im Falle der VR China und der Ukraine festgestellt, dass bei einem Auslaufen der Maßnahmen dauerhaft damit zu rechnen ist, dass das Dumping in erheblichen Mengen anhält. Im Falle Südafrikas ist hingegen aufgrund des Rückgangs des Dumpings seit der Ausgangsuntersuchung, der Tatsache, dass Ausfuhren in andere Länder zu erheblich höheren Preisen als in die EU erfolgten, und der absehbar geringen Nachfrage nach südafrikanischen Waren nicht dauerhaft damit zu rechnen, dass weiterhin gedumpte Ware in erheblichen Mengen eingeführt wird.
(72)
Die Regierung der Ukraine nahm zu den obigen Erkenntnissen Stellung und wandte ein, dass die Behauptung, die Aufhebung der Antidumpingmaßnahmen würde dazu führen, dass sich die ukrainischen Hersteller dem EU-Markt zuwenden würden, übertrieben und unbegründet sei. Zur Untermauerung des Einwands brachte die Regierung vor, die geltenden Maßnahmen hätten zu einem Verlust an Konakten zu den Abnehmern in der EU und folglich zur Einstellung der Ausfuhren in die EU geführt; die ukrainischen Ausführer würden sich nunmehr auf die GUS und asiatische Märkte konzentrieren. Die Regierung ging indessen nicht auf die Attraktivität des EU-Marktes aufgrund der beträchtlichen Preisunterschiede auf diesen Märkten (siehe Randnummer 67) ein und sah darüber hinweg, dass bei einem Auslaufen der Maßnahmen sehr wohl die Wahrscheinlichkeit besteht, dass ukrainische Ausfuhren in die EU umgelenkt werden.
(73)
Nach der Unterrichtung wandte der Antragsteller ein, dass die rückläufigen Ausfuhren südafrikanischer Hersteller in andere Märkte aller Voraussicht nach zu einem Anstieg der Kapazitätsreserven führen würden, die nicht vom Inlandsmarkt aufgenommen werden könnten, was einen Anstieg der Einfuhren in die EU nach sich ziehen werde. Diese Behauptungen wurden allerdings nicht belegt. Vielmehr wurde beobachtet, dass der Rückgang der Ausfuhrverkäufe des mitarbeitenden Ausführers im Bezugszeitraum durch weniger stark rückläufige Inlandsverkäufe im selben Zeitraum abgeschwächt wurde. Außerdem nahm das Gesamtverkaufsvolumen des Unternehmens von 2009 bis zum UZ zu. Es deutet also nichts darauf hin, dass die Einwände des Antragstellers gerechtfertigt wären.
(74)
Der Antragsteller kritisierte ferner, die Kommission habe der Nichtmitarbeit des anderen südafrikanischen Herstellers nicht Rechnung getragen; die Tatsache, dass dieses Unternehmen in der Vergangenheit nichts exportiert habe, bedeute nicht, dass dies auch in Zukunft so bleiben werde. Darauf sei erwidert, dass das betreffende Unternehmen im Bezugszeitraum keine Ausfuhren in die Union verzeichnete. Antidumpingmaßnahmen sind kein Instrument zur Verhinderung rechtmäßiger Einfuhren in die Union. Das vorgebrachte Argument musste folglich zurückgewiesen werden.
D. UNIONSPRODUKTION UND WIRTSCHAFTSZWEIG DER UNION
(75)
Innerhalb der Union werden SWR von mehr als 25 Herstellern/Herstellergruppen, die im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung den Wirtschaftszweig der Union darstellen, hergestellt.
(76)
Wie unter Randnummer 10 dargelegt, wurde eine Stichprobe aus drei Herstellern/Herstellergruppen gebildet, die aus den folgenden 20 Unionsherstellern, welche die angeforderten Informationen übermittelten, ausgewählt wurde.
-
BRIDON Group, Zusammenschluss von Bridon International Ltd (Vereinigtes Königreich) und Bridon International GmbH (Deutschland),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Deutschland),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Deutschland),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Deutschland),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Deutschland),
-
Teufelberger Seil GmbH (Deutschland),
-
ZBD Group A.S. (Tschechische Republik),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanien),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal),
-
D. Koronakis SA (Griechenland),
-
N. Leventeris SA (Griechenland),
-
Drumet SA (Polen),
-
Metizi JSC (Bulgarien),
-
Arcelor Mittal Wire France (Frankreich),
-
Brunton Shaw UK Limited (Vereinigtes Königreich),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumänien),
-
Redaelli Tecna Spa (Italien),
-
Remer SRL (Italien),
-
Metal Press SRL (Italien),
-
Randers Reb International A/S (Dänemark).
(77)
Es ist festzuhalten, dass auf die drei in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller 40 % der gesamten Unionsproduktion im UZÜ entfallen, während auf die oben genannten 20 Unionshersteller 96 % der gesamten Unionsproduktion im UZÜ entfallen, was als repräsentativ für die gesamte Unionsproduktion angesehen wird.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Verbrauch auf dem Unionsmarkt
(78)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt verkauften Warenmengen und der Eurostat-Daten für alle EU-Einfuhren ermittelt.
(79)
Der Unionsverbrauch ging von 2007 bis zum UZÜ um 21 % von 255 985 Tonnen auf 203 331 Tonnen zurück. Genauer gesagt ging er nach einem leichten Anstieg um 1 % im Jahr 2008 im Jahr 2009 um 22 Prozentpunkte infolge des Wirtschaftsabschwungs erheblich zurück und blieb im UZÜ auf einem vergleichbaren Niveau.
2007
2008
2009
UZÜ
Unionsverbrauch
(in Tonnen)
255 986
257 652
201 975
203 331
Index
100
101
79
79
2. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
2.1. Kumulierung
(80)
In den vorausgegangenen Untersuchungen wurden SWR-Einfuhren mit Ursprung in der VR China, Südafrika und der Ukraine nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung kumulativ beurteilt. Deshalb wurde geprüft, ob eine kumulative Beurteilung auch bei der vorliegenden Untersuchung angemessen war.
(81)
Dabei wurde festgestellt, dass die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus dem jeweiligen Land die Geringfügigkeitsschwelle überstieg. In Bezug auf die Mengen wurde eine vorausschauende Analyse des bei einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich zu erwartenden Ausfuhrvolumens des jeweiligen Landes durchgeführt. Sie ergab, dass die Einfuhren aus der VR China und der Ukraine, im Gegensatz zu Südafrika, im Falle der Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich erheblich über das im UZÜ verzeichnete Niveau und sicherlich über die Geringfügigkeitsschwelle ansteigen würden. Im Falle Südafrikas wurde festgestellt, dass die Kapazität zur Steigerung der Ausfuhrmengen in die Union angesichts der geringen Kapazitätsreserven und der Tatsache, dass Drittlandsmärkte oder der Inlandsmarkt eine möglicherweise vorhandene zusätzliche Produktion aufnehmen könnten, sehr begrenzt war.
(82)
In Bezug auf die Bedingungen des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren wurde festgestellt, dass Einfuhren aus Südafrika nicht in direktem Wettbewerb zu den Einfuhren aus den anderen beiden Ländern standen. In dieser Hinsicht waren die Preise der aus Südafrika eingeführten Warentypen erheblich höher als die Preise der Einfuhren aus den anderen beiden Ländern, wie unter den Randnummern 87 und 91 dargelegt. Aufgrund dieser höheren Preise fand bei den Einfuhren aus Südafrika de facto keine Preisunterbietung statt, bei den Einfuhren aus den anderen beiden Ländern aber sehr wohl.
(83)
In Bezug auf die Einfuhren aus den drei betroffenen Ländern ergab die Untersuchung, dass die eingeführten SWR aus diesen Ländern sich in ihren materiellen und technischen Eigenschaften glichen. Des Weiteren waren die verschiedenen eingeführten SWR-Typen austauschbar gegen die in der Union hergestellten Warentypen; außerdem wurden sie in der Union im selben Zeitraum vermarktet. Angesichts des obigen Sachverhalts wurde die Auffassung vertreten, dass die eingeführten SWR mit Ursprung in den betroffenen Ländern mit den in der Union hergestellten SWR konkurrierten.
(84)
Aufgrund dieses Sachverhalts wurde daher die Auffassung vertreten, dass die in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung festgelegten Kriterien in Bezug auf die VR China und die Ukraine erfüllt waren. Die Einfuhren aus diesen beiden Ländern wurden daher kumulativ geprüft. Da die in Artikel 3 Absatz 4 festgelegten Kriterien und insbesondere die Bedingungen des Wettbewerbs zwischen den aus diesen Ländern eingeführten Waren in Bezug auf Südafrika nicht erfüllt waren, wurden die Einfuhren mit Ursprung in diesem Land getrennt geprüft.
2.2. Einfuhren aus der VR China und der Ukraine
2.2.1. Volumen, Marktanteil und Einfuhrpreise
(85)
Nach der Eurostat-Statistik ging das Einfuhrvolumen der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und der Ukraine im Bezugszeitraum um 54 % zurück. Ein erheblicher Rückgang um 43 Prozentpunkte war im Jahr 2009 zu verzeichnen, gefolgt von einem weiteren Rückgang um 13 Prozentpunkte im UZÜ.
(86)
Der Marktanteil chinesischer und ukrainischer Einfuhren ging von 3,8 % auf 2,2 % im Bezugszeitraum zurück.
(87)
Die Einfuhrpreise stiegen im Bezugszeitraum um 29 % an. Nach einem Anstieg um 11 % im Jahr 2008 stiegen sie 2009 noch weiter an und blieben im UZÜ stabil.
2007
2008
2009
UZÜ
Einfuhr
(in Tonnen)
9 844
10 081
5 830
4 553
Index
100
102
59
46
Marktanteil (in %)
3,8
3,9
2,9
2,2
Index
100
102
75
58
Einfuhrpreis
1 073
1 195
1 394
1 388
Index
100
111
130
129
2.2.2. Preisunterbietung
(88)
Da keine ausführenden Hersteller aus der VR China und der Ukraine mitarbeiteten, war die Preisunterbietung anhand von Einfuhrstatistiken nach KN-Code unter Verwendung der nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erfassten Daten zu ermitteln. Im UZÜ betrug die Unterbietungsspanne für SWR-Einfuhren mit Ursprung in der VR China und der Ukraine, den Antidumpingzoll ausgenommen, zwischen 47,4 % und 58,2 %.
2.3. Einfuhren aus Südafrika
2.3.1. Volumen, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus Südafrika
(89)
Nach der Eurostat-Statistik ging das Einfuhrvolumen der betroffenen Ware mit Ursprung in Südafrika im Bezugszeitraum um 77 % zurück. Ein erheblicher Rückgang um 94 Prozentpunkte war im Jahr 2009 zu verzeichnen, gefolgt von einem leichten Anstieg um 17 Prozentpunkte im UZÜ.
(90)
Der Marktanteil südafrikanischer Einfuhren ging im Bezugszeitraum von 0,5 % auf 0,1 % zurück.
(91)
Die Einfuhrpreise stiegen im Bezugszeitraum stetig um 52 % an.
2007
2008
2009
UZÜ
Einfuhr
(in Tonnen)
1 229
846
73
281
Index
100
69
6
23
Marktanteil (in %)
0,5
0,3
0,0
0,1
Index
100
68
7
29
Einfuhrpreis
1 504
1 929
2 217
2 280
Index
100
128
147
152
2.3.2. Preisunterbietung
(92)
Anhand der Ausfuhrpreise des kooperierenden südafrikanischen Herstellers ohne Antidumpingzoll wurde eine negative Preisunterbietung festgestellt. Da es keinen anderen ausführenden Hersteller in Südafrika gibt, trifft diese Schlussfolgerung zudem auf das gesamte Land zu.
3. Einfuhren aus Ländern, auf welche die Maßnahmen ausgeweitet wurden
3.1. Südkorea
(93)
Wie unter Randnummer 3 erwähnt, erfolgte die Umgehung der ursprünglichen Maßnahmen in Bezug auf die VR China über die Republik Korea (Südkorea). Der auf die Einfuhren mit Ursprung in der VR China eingeführte Antidumpingzoll wurde daher auf die Einfuhren derselben aus Südkorea versandten SWR ausgeweitet; davon ausgenommen waren die Einfuhren, die von den elf echten südkoreanischen Herstellern hergestellt wurden.
(94)
Im Anschluss an die Umgehungsuntersuchung und die Ausweitung des Antidumpingzolls auf die aus Südkorea versandten Einfuhren gingen die Einfuhren deutlich zurück, und der Marktanteil sank von 18,7 % im Jahr 2007 auf 12,8 % im UZÜ. Dieser Prozentsatz entspricht offenbar dem Anteil der echten koreanischen ausführenden Hersteller, denen jeweils eine Befreiung gewährt wurde.
3.2. Republik Moldau
(95)
Die Einfuhren mit Ursprung in der Republik Moldau und die aus der Republik Moldau versandten Einfuhren lagen im Bezugszeitraum bei annähernd Null. Daher war keine weitere Analyse erforderlich.
3.3. Marokko
(96)
Die Einfuhren mit Ursprung in Marokko und die aus Marokko versandten Einfuhren gingen im Bezugszeitraum um 51 % zurück. Ihr Marktanteil betrug im Bezugszeitraum weniger als 0,5 %.
4. Anderes von Antidumpingmaßnahmen betroffenes Land
(97)
Nach der Eurostat-Statistik ging das Volumen der Einfuhren bestimmter Kabel und Seile aus Stahl mit Ursprung in der Russischen Föderation im Sinne des Artikels 1 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1601/2001 (12) im Bezugszeitraum um 41 % zurück.
(98)
Der Marktanteil russischer Einfuhren ging von 1,5 % im Jahr 2007 auf 1,1 % im UZÜ zurück.
5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(99)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
5.1. Vorbemerkungen
(100)
Da beim Wirschaftszweig der Union das Stichprobenverfahren angewandt wurde, erfolgte die Beurteilung der Schädigung anhand der Daten für den gesamten unter Randnummer 75 definierten Wirtschaftszweig der Union sowie anhand der Daten für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(101)
In den Fällen, in denen das Stichprobenverfahren nach gängiger Praxis zugrunde gelegt wird, werden bestimmte Schadensindikatoren (Produktion, Kapazität, Produktivität, Lagerbestände, Verkäufe, Marktanteil, Wachstum und Beschäftigung) für den gesamten Wirtschaftszweig der Union analysiert, während die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis einzelner Unternehmen, d. h. Preise, Produktionskosten, Rentabilität, Löhne, Investitionen, Kapitalrendite, Cashflow, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, anhand der auf der Ebene der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller erfassten Daten geprüft werden.
(102)
Ein Hersteller aus der in die Stichprobe einbezogenen Herstellergruppe Bridon, nämlich Bridon International Limited, führte seine Buchhaltung im Bezugszeitraum in Britischen Pfund. Infolgedessen unterlagen bestimmte Schadensindikatoren im Bezugszeitraum den Wechselkursschwankungen zwischen dem Britischen Pfund und dem Euro.
5.2. Daten zum Wirtschaftszweig der Union
a) Produktion
(103)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2007 bis zum UZÜ um 9 %, d. h. von 182 681 Tonnen auf 165 394 Tonnen zurück. Das Produktionsvolumen blieb im Jahr 2008 unverändert, bevor es 2009 infolge des weltweiten Wirtschaftsabschwungs um 13 % erheblich zurückging. Im UZÜ erholte es sich und stieg um 4 Prozentpunkte an. Das Produktionsvolumen sank infolge der Nachfrage auf nicht zur Union gehörenden Märkten weniger stark als der Verbrauch auf dem Unionsmarkt.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Produktionsvolumen
(in Tonnen)
182 681
182 691
159 266
165 394
Index
100
100
87
91
b) Kapazität und Kapazitätsauslastung
(104)
Die Produktionskapazität ging im Bezugszeitraum um 6 % zurück. Im Jahr 2009 sank sie um 10 %, bevor sie im UZÜ um 4 Prozentpunkte anstieg. Da die Produktion im Vergleich zur Kapazität stärker zurückging, verringerte sich die daraus resultierende Kapazitätsauslastung von 69 % im Jahr 2007 auf 66 % im UZÜ.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Kapazität
265 779
261 383
239 312
249 254
Index
100
98
90
94
Kapazitätsauslastung (in %)
69
70
67
66
Index
100
102
97
97
c) Lagerbestände
(105)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union stiegen in den Jahren 2008 und 2009 an, um im UZÜ schließlich wieder das Niveau von 2007 zu erreichen.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Schlussbestände
(in Tonnen)
12 656
13 254
12 790
12 651
Index
100
105
101
100
d) Verkaufsmenge
(106)
Die vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt getätigten Verkäufe gingen von 2007 bis zum UZÜ um 20 % zurück. Nach einem Rückgang um 5 % im Jahr 2008 sank die Verkaufsmenge im Jahr 2009 infolge des Wirtschaftsabschwungs weiter um 24 Prozentpunkte. Diese Entwicklung entspricht der Entwicklung auf dem Unionsmarkt, wo die Verkaufsmenge von 2007 bis zum UZÜ infolge des Wirtschaftsabschwungs um 21 % zurückging.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in Tonnen)
112 387
106 431
80 340
89 551
Index
100
95
71
80
e) Marktanteil
(107)
Der Wirtschaftszweig der Union konnte seinen Marktanteil von 2007 bis zum UZÜ konstant auf einem Niveau von 44 % halten. Die Jahre 2008 und 2009 wiesen allerdings einen Rückgang auf 41 bzw. 40 % des Unionsverbrauchs auf.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Marktanteil
44 %
41 %
40 %
44 %
Index
100
94
91
100
f) Wachstum
(108)
Während der Unionsverbrauch von 2007 bis zum UZÜ um 21 % zurückging, sank das Volumen der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union nur um 20 %. Der Wirtschaftszweig der Union erhöhte somit seinen Marktanteil geringfügig, während die Einfuhren aus den betroffenen Ländern im selben Zeitraum um nahezu 2 Prozentpunkte zurückgingen.
g) Beschäftigung
(109)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union ging von 2007 bis zum UZÜ um 12 % zurück. Der stärkste Rückgang erfolgte im Jahr 2009, als die Beschäftigung um 8 Prozentpunkte zurückging. Daran lässt sich ablesen, dass sich der Wirtschaftszweig der Union an die neue Marktsituation anpassen konnte.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Beschäftigung
3 052
2 978
2 752
2 694
Index
100
98
90
88
h) Produktivität
(110)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen am Output je Vollzeitäquivalent (VZÄ) pro Jahr, schwankte im Bezugszeitraum; sie stieg im Jahr 2008 um 2 Prozentpunkte an, ging im Jahr 2009 um 5 Prozentpunkte zurück und stieg im UZÜ wieder um 6 Prozentpunkte an.
Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZÜ
Produktivität
59,9
61,3
57,9
61,4
Index
100
102
97
103
i) Höhe der Dumpingspanne
(111)
Die Auswirkungen der festgestellten hohen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union angesichts des Gesamtvolumens der Einfuhren aus den betroffenen Ländern und der geltenden Antidumpingzölle können nicht als erheblich angesehen werden.
5.3. Daten zu den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern
j) Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(112)
Die Verkaufspreise je Einheit im Wirtschaftszweig der Union stiegen von 2007 bis zum UZÜ um 11 % an. Die Preise stiegen bis 2009 progressiv um 16 % an, bevor sie im UZÜ um 5 Prozentpunkte sanken. Diese Preisentwicklung steht im Zusammenhang mit der Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union hochpreisige vor dem Wirtschaftsabschwung angenommene Aufträge bis zum Jahr 2009 strecken konnte. Sie geht zudem einher mit der stufenweisen Umstellung des Wirtschaftszweigs der Union auf hochpreisigere SWR, nämlich SWR mit größerem Durchmesser.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
Durchschnittlicher Verkaufspreis je Einheit in der EU (in EUR/Tonne)
3 219
3 492
3 720
3 560
Index
100
108
116
111
k) Löhne
(113)
Von 2007 bis zum UZÜ sank der Durchschnittslohn je VZÄ im Bezugszeitraum um 12 %. Es sollte hingegen keine aussagekräftige Schlussfolgerung aus der nachstehenden Tabelle gezogen werden, da die Löhne je Beschäftigten in hohem Maße von den Wechselkursschwankungen zwischen dem Britischen Pfund und dem Euro im Bezugszeitraum beeinflusst waren.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
Löhne je VZÄ (in EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Index
100
92
85
88
l) Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(114)
Obwohl die Investitionen in SWR im Bezugszeitraum um 32 % zurückgingen, waren sie mit über 35 Mio. EUR erheblich. Der Schwerpunkt der Investitionen lag hauptsächlich auf SWR mit hohen Gewinnspannen. Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller waren im Bezugszeitraum mit keinen Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung konfrontiert, da die Investitionskosten normalerweise innerhalb von einigen Jahren zurückgezahlt werden konnten.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
Investitionen
(in 1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Index
100
73
51
68
m) Rentabilität auf dem Unionsmarkt
(115)
Die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller konnten im gesamten Bezugszeitraum Gewinne erzielen. Die von 2008 bis zum UZÜ erzielten Gewinne lagen über der in der Ausgangsuntersuchung festgesetzten Zielmarge von 5 %. Die von den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern erzielten Ergebnisse lassen sich im Wesentlichen durch die Preisentwicklung von 2007 bis zum UZÜ und der anhaltenden weltweiten Nachfrage nach den Waren erklären, die von den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern hergestellt werden; dadurch konnten diese Hersteller die Fixkosten reduzieren. Der Rentabilitätsrückgang im UZÜ ist durch einen Preisrückgang und ein verringertes Produktionsvolumen, was sich negativ auf die Produktionskosten auswirkte, zu erklären.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
Rentabilität auf dem Unionsmarkt (in %)
3,6
5,7
11,1
6,5
Index
100
158
307
179
n) Kapitalrendite
(116)
Die Kapitalrendite („RoI“), ausgedrückt als durch die SWR-Geschäftstätigkeit generierter Gesamtgewinn in Prozent des Nettobuchwerts der mit der SWR-Produktion in direktem und indirektem Zusammenhang stehenden Vermögenswerte, entsprach im Allgemeinen der aufgezeigten Rentabilitätsentwicklung im gesamten Bezugszeitraum.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
RoI (in %)
24,5
45
76,4
69,6
Index
100
184
312
284
o) Cashflow
(117)
Die Cashflow-Situation verbesserte sich von 2007 bis zum UZÜ parallel zu der aufgezeigten Rentabilitätsentwicklung im gesamten Bezugszeitraum.
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2007
2008
2009
UZÜ
Cashflow
(in 1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Index
100
190
298
226
p) Erholung von den Auswirkungen früheren Dumpings
(118)
Die geprüften Indikatoren lassen zwar erkennen, dass der Wirtschaftsabschwung aufgrund des Rückgangs des Verkaufs- und Produktionsvolumens sowie sinkender Beschäftigung und rückläufiger Investitionen sich negativ auf den Wirtschaftszweig der Union auswirkte, sie weisen aber auch darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Produktionsanlagen umgestellt hat, um den Erfordernissen des neuen wirtschaftlichen Umfelds besser zu entsprechen und auf den EU-Märkten und Nicht-EU-Märkten Geschäftschancen in Bereichen nutzen zu können, in denen hohe Gewinnspannen erzielt werden können. Die verbesserte wirtschaftliche und finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union sowie die Einführung von Antidumpingmaßnahmen im Jahr 1999 belegen die Wirksamkeit der Maßnahmen und die Erholung des Wirtschaftszweigs der Union von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken.
(119)
Die ukrainische Regierung teilte mit, dass sie nicht nachvollziehen könne, wie die Aufhebung der Antidumpingzölle auf ukrainische Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union schädigen könne, wo doch dessen Schadensindikatoren in wirtschaftlichen Krisenzeiten und insbesondere von 2009 bis zum UZÜ größtenteils positive Entwicklungen verzeichnen würden. Die diesbezügliche Analyse stützte sich jedoch nicht auf den gesamten Bezugszeitraum, sondern nur auf einen begrenzten Zeitraum. Es sei darauf hingewiesen, dass dieser Zeitraum nicht repräsentativ ist für die Gesamtentwicklung, bei deren Ausgangspunkt nicht einmal die Zielgewinnspanne erreicht wurde; diese wurde trotz der Wirtschaftskrise, die ihre Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union und seine Indikatoren hatte, erst am Ende des Bezugszeitraums erreicht. Wie unter den Randnummern 112 und 115 dargelegt wurde, erklärt sich das relativ positive Gesamtbild des Wirtschaftszweigs der Union einerseits durch die am Ende des Jahres 2008 gut gefüllten Auftragsbücher, die es ermöglichten, Aufträge bis 2009 zu strecken, andererseits durch den Verbrauchsanstieg auf Nicht-EU-Märkten, der seinen Beitrag zur positiven Gesamtentwicklung der gewinnbezogenen Indikatoren leistete.
5.4. Schlussfolgerung
(120)
Obwohl der Verbrauch um 21 % zurückging, konnte der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil aufrechterhalten, stiegen die Preise um 11 %, blieben die Lagerbestände auf angemessenem Niveau, während das Produktionsvolumen einen geringeren Rückgang als der Verbrauch verzeichnete. In Bezug auf die Rentabilität erwirtschaftete der Wirtschaftszweig der Union Gewinne im gesamten Bezugszeitraum. Angesichts des obigen Sachverhalts kann der Schluss gezogen werden, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum keine bedeutende Schädigung erlitt.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(121)
Wie unter den Randnummern 55 und 68 ausgeführt, verfügen die ausführenden Hersteller in der VR China und der Ukraine über das Potenzial, das Volumen ihrer Ausfuhren in die Union durch die Nutzung der verfügbaren Kapazitätsreserven erheblich zu steigern. Mit mehr als 500 000 Tonnen, was dem Gesamtverbrauch der Union entspricht, sind nämlich erhebliche Kapazitäten verfügbar. Es ist daher wahrscheinlich, dass die VR China und die Ukraine im Falle der Aufhebung der Maßnahmen mit erheblichen Mengen von SWR auf den Unionsmarkt drängen werden, um verlorene Marktanteile zurückzugewinnen und sie weiter zu steigern.
(122)
Wie unter Randnummer 88 hervorgehoben, wurde festgestellt, dass die Preise der Einfuhren aus der VR China und der Ukraine niedrig waren und die Preise der Union unterboten. Diese niedrigen Preise würden sehr wahrscheinlich weiterhin in Rechnung gestellt. Im Falle der Ukraine könnten die Preise, wie unter Randnummer 67 dargelegt, sogar noch weiter sinken. Ein derartiges Preisverhalten und die Möglichkeit, dass die Ausführer in diesen Ländern den Unionsmarkt mit erheblichen Mengen der betroffenen Ware beliefern, würde höchstwahrscheinlich zu einem Rückgang der Preise auf dem Unionsmarkt führen und sich voraussichtlich negativ auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken. Wie bereits aufgezeigt, ist die Finanz- und Ertragslage des Wirtschaftszweigs der Union eng an das Preisniveau auf dem Unionsmarkt gekoppelt. Es ist daher wahrscheinlich, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union, wie in der Ausgangsuntersuchung festgestellt, verschlechtern würde, wenn der Wirtschaftszweig der Union einem erhöhten Volumen der Einfuhren aus der VR China und der Ukraine zu gedumpten Preisen ausgesetzt wäre. Daher ist davon auszugehen, dass eine Aufhebung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und der Ukraine wahrscheinlich dazu führen würde, dass eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erneut auftritt.
(123)
In Bezug auf Südafrika sind die Kapazitätsreserven, wie unter Randnummer 63 dargelegt, offensichtlich begrenzt. Wie unter Randnummer 92 hervorgehoben, unterboten die Preise der südafrikanischen Ausfuhren in die Union nicht die Preise des Wirtschaftszweigs der Union. Angesichts des geringen in die Union ausgeführten Volumens, das auf den Unionsmarkt gelangte, wurden auch die Preise der südafrikanischen SWR-Ausfuhren in die fünf nicht zur Union gehörenden Märkte nach Warentyp mit den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union verglichen. Es konnte auch hier keine Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union festgestellt werden.
(124)
In Anbetracht der begrenzten Kapazitätsreserven und der Tatsache, dass keine Preisunterbietung vorlag, wird der Schluss gezogen, dass eine Aufhebung der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in Südafrika wahrscheinlich nicht dazu führen würde, dass eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erneut auftritt.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(125)
In Übereinstimmung mit Artikel 21 der Grundversordnung wurde geprüft, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegen die VR China und die Ukraine dem Interesse der Union insgesamt zuwiderlaufen würde. Dabei wurden alle beteiligten Interessen berücksichtigt. Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(126)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings zwingende Gründe vorlagen, aus denen der Schluss gezogen werden könnte, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und der Ukraine in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(127)
Der Wirtschaftszweig der Union hat bewiesen, dass er strukturell überlebensfähig ist, was durch die positive Entwicklung der wirtschaftlichen Lage im Bezugszeitraum bestätigt wurde. Insbesondere die Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil im Bezugszeitraum aufrechterhielt, steht im krassen Gegensatz zur wirtschaftlichen Lage vor der Einführung der Maßnahmen im Jahr 1999. Es ist zudem festzuhalten, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Ertragslage von 2007 bis zum UZÜ verbesserte. Es sei ferner daran erinnert, dass eine Umgehung durch Einfuhren aus Marokko, der Republik Moldau und Südkorea festgestellt wurde. Die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hätte noch besser sein können, wenn diese Entwicklung nicht stattgefunden hätte.
(128)
Es kann angemessenerweise davon ausgegangen werden, dass der Wirtschaftzweig der Union weiterhin von den aufrechtzuerhaltenden Maßnahmen profitieren wird. Wenn die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und der Ukraine nicht aufrechterhalten werden sollten, wäre damit zu rechnen, dass der Wirtschaftzweig der Union aufgrund der gestiegenen Einfuhren zu gedumpten Preisen aus diesen Ländern erneut eine Schädigung erleidet und sich seine Finanzlage verschlechtern würde.
3. Interesse der Einführer
(129)
Bekanntlich wurde in den vorausgegangenen Untersuchungen festgestellt, dass die Auswirkungen der Einführung der Maßnahmen nicht bedeutend wären. Wie unter Randnummer 11 dargelegt, beantworteten zwei Einführer den Fragebogen und kooperierten in vollem Umfang im Rahmen dieses Verfahrens. Sie führten an, dass die Maßnahmen die Preise in die Höhe treiben würden. Die Untersuchung hingegen ergab, dass andere Lieferquellen existierten und dass die Preise der Einfuhren aus anderen Ländern ein ähnliches Niveau wie die chinesischen Preise aufwiesen.
(130)
Aus den vorstehenden Gründen wurde der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen keine bedeutenden negativen Auswirkungen auf die Finanzlage der Einführer hatten und dass die Fortsetzung der Maßnahmen ihre Geschäftstätigkeit nicht in unangemessener Weise beeinträchtigen würde.
4. Interesse der Verwender
(131)
SWR werden in vielen verschiedenen Anwendungsbereichen eingesetzt und daher ist gegebenenfalls eine große Anzahl von Verwenderindustrien wie Fischerei, Seeschifffahrt/Seefrachtverkehr, Öl- und Gasindustrie, Bergbau, Forstwirtschaft, Luftverkehr, Bauingenieurwesen, Baugewerbe, Hebetechnik (Aufzüge) betroffen. Diese Liste der Verwenderindustrien hat nur beispielhaften Charakter.
(132)
Die Kommission sandte allen ihr bekannten Verwendern Fragebogen zu. Wie unter Randnummer 16 erwähnt, kooperierte im Rahmen dieses Verfahrens nur ein einziger Verwender. Er gab an, dass die geltenden Maßnahmen seine Geschäftstätigkeit nicht beeinträchtigten, da er über andere Quellen verfüge, und dass SWR keinen großen Anteil an seinen Produktionskosten ausmachten. In diesem Zusammenhang wurde der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen - angesichts der geringen Kosteninzidenz von SWR für die Verwenderindustrien und der Verfügbarkeit anderer Lieferquellen - keine bedeutenden Auswirkungen auf die Verwenderindustrien haben.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(133)
Aus den vorstehenden Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(134)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wird, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und der Ukraine sowie die Einstellung dieser Maßnahmen gegenüber Einfuhren mit Ursprung in Südafrika zu empfehlen. Gleichzeitig wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Es gingen keine Stellungennahmen ein, die Anlass zur Änderung der vorstehenden Schlussfolgerungen gegeben hätten.
(135)
Aus den dargelegten Gründen sollten die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von SWR mit Ursprung in der VR China und der Ukraine nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung aufrechterhalten werden. Dagegen sollten die Maßnahmen gegenüber Einfuhren aus Südafrika auslaufen.
(136)
Wie unter den Randnummern 2 und 3 dargelegt, wurden die geltenden Antidumpingzölle auf die Einfuhren der betroffenen Ware aus der Ukraine und der VR China ausgeweitet, um zusätzlich die aus der Republik Moldau, Marokko und der Republik Korea versandten SWR-Einfuhren, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Moldau, Marokkos bzw. der Republik Korea angemeldet oder nicht, zu erfassen. Der auf die Einfuhren der betroffenen Ware aufrechtzuerhaltende Antidumpingzoll (siehe Randnummer 2) sollte auch wieder auf die aus der Republik Moldau, Marokko und der Republik Korea versandten SWR-Einfuhren, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Moldau, Marokkos bzw. der Republik Korea angemeldet oder nicht, ausgeweitet werden. Der ausführende Hersteller in Marokko, der von den mit der Verordnung (EG) Nr. 1886/2004 ausgeweiteten Maßnahmen befreit wurde, sollte auch wieder von den mit dieser Verordnung eingeführten Maßnahmen befreit werden. Die elf ausführenden Hersteller in Südkorea, die von den mit der Durchführungsverordnung (EG) Nr. 400/2010 ausgeweiteten Maßnahmen befreit wurden, sollten auch wieder von den mit dieser Verordnung eingeführten Maßnahmen befreit werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl, einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm, die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 (TARIC-Codes 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 und 7312109819) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China und der Ukraine.
(2) Der endgültige Antidumpingzollsatz auf den Cites-Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt, der in Absatz 1 beschriebenen Ware mit Ursprung in der Volksrepublik China beträgt 60,4 %.
(3) Der endgültige Antidumpingzollsatz auf den Cites-Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt, der in Absatz 1 beschriebenen Ware mit Ursprung in der Ukraine beträgt 51,8 %.
(4) Der in Absatz 2 genannte endgültige Antidumpingzoll auf die Einfuhren mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ausgeweitet auf die aus Marokko versandten Einfuhren der gleichen Kabel und Seile aus Stahl, ob als Ursprungserzeugnisse Marokkos angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 und 7312109812), ausgenommen hiervon sind die von Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (TARIC-Zusatzcode A567) hergestellten Kabel und Seile aus Stahl, ferner auf die aus der Republik Korea versandten Einfuhren der gleichen Kabel und Seile aus Stahl, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Korea angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 und 7312109813), mit Ausnahme derjenigen, die von den nachstehend genannten Unternehmen hergestellt werden:
Land
Unternehmen
TARIC-Zusatzcode
Republik Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
(5) Der in Absatz 3 genannte endgültige Antidumpingzoll auf die Einfuhren mit Ursprung in der Ukraine wird ausgeweitet auf die aus der Republik Moldau versandten Einfuhren der gleichen Kabel und Seile aus Stahl, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Moldau angemeldet oder nicht (TARIC-Codes 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 und 7312109811).
(6) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
(7) Das Überprüfungsverfahren betreffend die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl, einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nicht rostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm, mit Ursprung in Südafrika, die derzeit unter den KN-Codes ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 und ex 7312 10 98 eingereiht werden, wird eingestellt.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 27. Januar 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 102/2012 AL CONSILIULUI
din 27 ianuarie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză și Ucraina, extinsă la importurile de cabluri din oțel expediate din Maroc, Moldova și Republica Coreea, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile de cabluri din oțel originare din Africa de Sud, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Anchete anterioare și măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de cabluri din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), India, Africa de Sud și Ucraina. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile inițiale”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
În 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1601/2001 (3), o taxă antidumping definitivă, cuprinsă între 9,7 % și 50,7 %, asupra importurilor de anumite cabluri din fier sau din oțel originare, printre altele, din Federația Rusă. Același nivel al taxelor a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1279/2007 al Consiliului (4), în urma reexaminării intermediare parțiale și a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. În aprilie 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 760/2004 (5), Consiliul a extins măsurile inițiale asupra importurilor de cabluri din oțel expediate din Moldova, în urma unei anchete privind circumvenția, prin Moldova, a măsurilor antidumping instituite asupra cablurilor din oțel originare din Ucraina. În mod similar, în octombrie 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 (6), Consiliul a extins măsurile inițiale împotriva RPC la importurile de cabluri din oțel expediate din Maroc.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (7), Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, a menținut măsurile inițiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile în vigoare”, iar ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este denumită în continuare „ultima anchetă”. În mai 2010, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 (8), Consiliul a extins măsurile inițiale asupra importurilor de cabluri din oțel expediate din Republica Coreea, în urma unei anchete privind circumvenția, prin Republica Coreea, a măsurilor antidumping instituite asupra importurilor de cabluri din oțel originare din RPC.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
La 13 noiembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (9), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurii antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din RPC, Africa de Sud și Ucraina, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(5)
Reexaminarea a fost inițiată în urma unei cereri justificate în mod corespunzător, depuse de Comitetul de legătură al Federației Europene a Industriilor Cablurilor din Oțel din Uniunea Europeană (European Union Wire Rope Industries - EWRIS) (denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față mai mult de 60 %, din totalul producției de cabluri din oțel a Uniunii. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii (denumită în continuare „IU”).
(6)
În lipsa unor elemente de probă în acest sens privind importurile originare din India, solicitantul nu a cerut deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în legătură cu importurile originare din India. Prin urmare, măsurile aplicabile importurilor originare din India au expirat la 17 noiembrie 2010 (10).
3. Ancheta
(7)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți și asociațiile lor, reprezentanții țărilor exportatoare, solicitantul și producătorii din Uniune menționați în cerere cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(8)
Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, al producătorilor din Uniune și al importatorilor implicați în anchetă, în avizul de deschidere, inițial, s-a avut în vedere eșantionarea în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților menționate anterior li s-a solicitat să se facă cunoscute în termen de două săptămâni de la deschiderea procedurii și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
Dat fiind că doar un producător-exportator din RPC a furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-a exprimat dorința de a coopera în continuare cu Comisia, s-a decis să nu se aplice eșantionarea în cazul producătorilor-exportatori din RPC și să se trimită un chestionar producătorului sus-menționat.
(10)
Douăzeci de producători/grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor/grupurilor de producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de trei producători/grupuri de producători, care au fost considerați reprezentativi pentru industria din Uniune (IU) în ceea ce privește volumul de producție și vânzările produsului similar în Uniune.
(11)
Opt importatori au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Totuși, întrucât doar doi importatori importaseră efectiv produsul în cauză, Comisia a hotărât să nu aplice eșantionarea și să trimită un chestionar importatorilor sus-menționați.
(12)
Prin urmare, au fost trimise chestionare celor trei producători/grupuri de producători din Uniune incluși în eșantion, celor doi importatori și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din cele trei țări în cauză.
(13)
Producătorul-exportator din RPC care a răspuns la formularul de eșantionare nu a trimis, ulterior, răspunsul la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat în cadrul anchetei.
(14)
Un producător-exportator din Ucraina a trimis informații limitate în momentul deschiderii anchetei. Producătorul a fost invitat să completeze un chestionar, însă acesta nu a trimis răspunsul la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din Ucraina nu a cooperat în cadrul anchetei.
(15)
Un producător-exportator din Africa de Sud a furnizat un răspuns la chestionar.
(16)
Răspunsuri la chestionare au mai fost primite de la cei trei producători/grupuri de producători din Uniune incluși în eșantion, de la doi importatori și de la un utilizator.
(17)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultat și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producătorii din Uniune:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Germania;
-
BRIDON Group, format din două societăți: Bridon International Ltd, Regatul Unit și BRIDON International GmbH, Germania;
-
REDAELLI Tecna Spa, Italia;
(b)
producătorul-exportator din Africa de Sud:
-
SCAW South Africa Ltd, Africa de Sud;
(c)
importatorii:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Germania;
-
SENTECH International, Franța;
(d)
utilizatorul:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spania.
(18)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(19)
Produsul în cauză este similar celui din cadrul anchetei inițiale și din cadrul ultimei anchete, care au condus la instituirea măsurilor în vigoare în prezent, și anume cablurile din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm (denumite adesea în terminologia utilizată de industrie „cabluri din oțel”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (denumite în continuare „produsul în cauză”).
2. Produsul similar
(20)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și în ultima anchetă, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat că cablurile din oțel produse și vândute în RPC și Ucraina și exportate către Uniune, cablurile din oțel produse și vândute pe piața internă a Africii de Sud și exportate către Uniune, cablurile din oțel produse și vândute pe piața internă a țării analoge, Turcia, și cablurile din oțel produse și vândute în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt considerate, prin urmare, produse similare în temeiul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(21)
Un importator a prezentat un argument invocat și în cadrul ultimei anchete de către Asociația europeană a importatorilor de cabluri din sârmă (European Wire Rope Importers Association - EWRIA). Acesta a susținut că produsul în cauză diferă considerabil de produsele fabricate și vândute în Uniune și că trebuie să se facă o distincție între cablurile destinate unor aplicații generale și cele pentru aplicații speciale. Aceste argumente au fost analizate amănunțit în regulamentul inițial și în ultimul regulament de instituire a unor măsuri provizorii și definitive asupra importurilor produsului în cauză. De asemenea, în cauza T-369/08, EWRIA/Comisia Europeană, Tribunalul a concluzionat că Comisia nu a comis o eroare vădită de apreciere prin nediferențierea între cablurile destinate unor aplicații generale și cele pentru aplicații speciale în anchete, pe baza elementelor de probă disponibile (11).
(22)
Întrucât importatorul nu a prezentat niciun element nou din care să reiasă că baza acestor constatări inițiale s-a modificat, concluziile din regulamentul inițial și din ultimul regulament se confirmă.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
1. Observații preliminare
(24)
În ceea ce privește RPC și Ucraina, niciunul dintre producătorii-exportatori nu a cooperat pe deplin. Un producător-exportator din Ucraina și un producător-exportator din RPC s-au prezentat și li s-a trimis un chestionar destinat producătorilor-exportatori. Răspunsurile lor la chestionar au fost considerate incomplete și inconsecvente și nu s-a putut efectua nicio vizită de verificare la punctele lor de lucru. Societățile în cauză au fost informate în mod corespunzător, în scris, că, în aceste circumstanțe, trebuie să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În Africa de Sud, singurul producător-exportator cunoscut a furnizat informații cu privire la vânzările sale la export către Uniune în cursul PAR, care au reprezentat totalitatea vânzărilor la export din Africa de Sud către Uniune din aceeași perioadă.
(25)
Pe parcursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de cabluri din oțel din RPC, Africa de Sud și Ucraina s-a ridicat la 4 833 de tone, ceea ce reprezintă 2,4 % din cota de piață a Uniunii. Pe parcursul ultimei anchete, volumul total al importurilor din țările în cauză a fost de 3 915 tone, ceea ce reprezintă 2,2 % din cota de piață a Uniunii.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(26)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când circumstanțele nu s-au schimbat și au fost disponibile informații, a fost utilizată aceeași metodologie ca în ancheta inițială. În cazul lipsei cooperării, precum în cazul RPC și al Ucrainei, a trebuit să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
2.1. RPC
(27)
Pe parcursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de cabluri din oțel din RPC a fost de 4 530 de tone, reprezentând 2,2 % din cota de piață a Uniunii.
2.1.1. Țara analogă
(28)
Întrucât RPC are o economie de tranziție, a fost necesar să se stabilească valoarea normală pe baza informațiilor obținute într-o țară terță cu o economie de piață adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(29)
În ultima anchetă, Turcia a fost considerată țară analogă în scopul stabilirii valorii normale. Pentru prezenta anchetă, solicitantul a propus ca Turcia să fie considerată, din nou, țară analogă. Niciuna dintre părți nu s-a opus alegerii unei țări analoge.
(30)
Ancheta a arătat că piața de cabluri din oțel din Turcia este concurențială, existând trei producători interni care aprovizionează aproximativ 53 % din piață, la concurență cu importurile provenite din alte țări terțe. Nu există taxe de import impuse Turciei pentru produsul în cauză și nu există alte restricții pentru importurile de cabluri din oțel în Turcia. În sfârșit, astfel cum se menționează în considerentul 20, produsul fabricat și vândut pe piața internă din Turcia este comparabil cu produsul exportat de producătorul-exportator din RPC către Uniune.
(31)
În concluzie, Turcia constituie o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
2.1.2. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie plătit pe piața internă din Turcia de către clienții independenți. Au fost analizate informațiile furnizate de producător și s-a constatat că aceste vânzări fuseseră efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și că erau reprezentative.
(33)
În consecință, valoarea normală s-a stabilit a fi prețul de vânzare mediu ponderat practicat pe piața internă față de clienții independenți de producătorul cooperant din Turcia.
2.1.3. Prețul de export
(34)
În lipsa cooperării din partea producătorilor din RPC, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile public. S-a constatat că informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază sunt mai adecvate pentru calcularea marjei de dumping decât cele furnizate de Eurostat, întrucât codurile NC relevante acoperă o gamă mai largă de produse decât produsul în cauză definit în considerentul 19 de mai sus.
2.1.4. Comparația
(35)
Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică și la același nivel comercial, s-au efectuat ajustări pentru a se ține seama de diferențele cu privire la care s-a constatat că afectează comparabilitatea prețurilor. Aceste ajustări s-au efectuat în legătură cu costurile de transport și de asigurare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.1.5. Marja de dumping
(36)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export către Uniune. Comparația a indicat existența unui dumping semnificativ de aproximativ 38 %.
2.2. Africa de Sud
(37)
Pe parcursul PAR, astfel cum s-a înregistrat de Eurostat, volumul total al importurilor de cabluri din oțel din Africa de Sud a fost de 281 de tone, reprezentând 0,1 % din cota de piață a Uniunii, respectiv un nivel de minimis. Singurul producător-exportator cunoscut a reprezentat 100 % din aceste importuri.
2.2.1. Valoarea normală
(38)
În temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă din Africa de Sud de către clienții independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză fuseseră efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și erau reprezentative.
2.2.2. Prețul de export
(39)
Întrucât toate vânzările la export ale produsului în cauză au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite.
2.2.3. Comparația
(40)
Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, la același nivel comercial și la nivelul franco fabrică, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele cu privire la care s-a susținut și s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Aceste ajustări s-au efectuat cu privire la costurile de transport, de asigurare și de credit în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.2.4. Marja de dumping
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export către Uniune, pe tip de produs. Această comparație a demonstrat existența unui dumping de 17 %, valoare mai scăzută decât marja de 38,6 % constatată în cadrul anchetei inițiale.
2.3. Ucraina
(42)
Pe parcursul PAR, volumul total înregistrat de Eurostat al importurilor de cabluri din oțel originare din Ucraina a fost de 22 de tone, ceea ce înseamnă mai puțin de 0,1 % din cota de piață a Uniunii, adică la un nivel de minimis.
2.3.1. Valoarea normală
(43)
În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor existente în cererea de reexaminare a solicitantului, corespunzând prețului plătit sau care trebuie plătit pe piața internă a Ucrainei de către clienții independenți.
2.3.2. Prețul de export
(44)
În lipsa cooperării din partea producătorilor ucraineni, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile public. S-a constatat că informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază sunt cele mai adecvate pentru calcularea marjei de dumping, întrucât aceste informații se referă exact la produsul în cauză definit în considerentul 19.
2.3.3. Comparația
(45)
Pentru a asigura o comparație echitabilă, prețul de export a fost ajustat în funcție de cheltuielile de transport pe ocean și de asigurare din cererea de reexaminare a solicitantului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Drept rezultat, s-a stabilit pentru PAR o marjă de dumping mai mare de 80 %.
3. Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observații preliminare
(46)
Niciunul dintre cei 28 de producători-exportatori din RPC nu a cooperat.
(47)
Cei doi producători-exportatori sud-africani specificați în cererea de reexaminare au răspuns la întrebările Comisiei, însă doar cel cu interese în legătură cu exportul către Uniune a cooperat prin completarea unui chestionar. În Africa de Sud nu mai există alți producători cunoscuți.
(48)
În ceea ce privește Ucraina, producătorul-exportator cunoscut a încetat să coopereze, astfel cum se explică în considerentul 14. În Ucraina nu mai există alți producători cunoscuți.
3.2. RPC
3.2.1. Observații preliminare
(49)
În ancheta inițială, toate societățile din RPC au făcut obiectul unei singure taxe antidumping, la un nivel de 60,4 %. Volumul importurilor din RPC s-a redus semnificativ, de la 11 484 de tone pe parcursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale (UE-15), la 1 942 de tone pe parcursul PAR a ultimei anchete (UE-25), însă a crescut la 4 530 de tone în cursul PAR actuale. Totuși, trebuie menționată o tendință ascendentă în privința importurilor din RPC începând din anul 2001. Cota de piață actuală a RPC este de aproximativ 2,2 %.
(50)
Pentru a stabili dacă este probabil ca dumpingul să continue în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate politica prețurilor practicate pe alte piețe de export de către producătorii-exportatori, prețurile de export către Uniune, capacitățile de producție și practicile de circumvenție. Informațiile referitoare la prețurile de import practicate de exportatori au fost stabilite pe baza datelor Eurostat, cele referitoare la cantitățile și prețurile de export, pe baza datelor statistice din RPC, iar informațiile referitoare la capacitate, pe baza datelor incluse în cerere. S-a constatat că datele Eurostat sunt cele mai adecvate pentru compararea cu datele statistice din RPC, întrucât comparația a fost posibilă doar pentru o gamă mai largă de produse, astfel cum se explică în considerentul următor.
3.2.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(51)
Datele statistice disponibile din bazele de date publice din RPC se referă la o gamă mai largă de produse decât produsul în cauză. Prin urmare, nu s-a putut realiza nicio analiză clară a cantităților exportate către alte piețe, pe baza acestor informații. Analiza de preț pentru care ar putea fi utilizată baza de date din RPC se bazează pe estimări rezonabile, date fiind caracteristicile similare ale celorlalte produse incluse, eventual, în analiză.
(52)
Pe baza informațiilor disponibile, astfel cum s-a explicat în considerentul de mai sus, s-a constatat că prețurile de export din RPC către alte piețe de export au fost, în medie, mult mai mici decât prețurile de export către Uniune (cu aproximativ 30 %, fără a se lua în considerare taxele antidumping plătite). Deoarece, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 36, vânzările la export din RPC către Uniune au fost efectuate la prețuri de dumping, rezultă că exporturile către piețele altor țări terțe au făcut, probabil, obiectul unui dumping la un nivel mult mai ridicat decât vânzările la export către Uniune. S-a considerat, de asemenea, că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul prețurilor de export către alte țări terțe ar putea fi privit ca un indicator al nivelului probabil al prețurilor vânzărilor la export către Uniune. Având în vedere cele expuse anterior și nivelul redus al prețului practicat pe piețele din țările terțe, s-a ajuns la concluzia că există o marjă semnificativă pentru a reduce prețurile de export către Uniune, ceea ce ar avea drept consecință intensificarea dumpingului.
3.2.3. Relația între prețurile de export către țări terțe și nivelul prețului din cadrul Uniunii
(53)
S-a constatat, în egală măsură, că nivelul prețului de vânzare al IU în Uniune era, în medie, mult mai ridicat decât nivelul prețului de export practicat de exportatorul din RPC către piețele din alte țări terțe. Faptul că nivelul general al prețurilor practicate pentru produsul în cauză în Uniune face piața Uniunii foarte atractivă se aplică și în cazul RPC. Nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii încurajează creșterea exporturilor către Uniune.
3.2.4. Marja de dumping
(54)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 36, vânzările la export din RPC către Uniune s-au efectuat la niveluri considerabile de dumping pe baza valorii normale a țării analoge. Nu există niciun motiv pentru a se considera că, în lipsa măsurilor, importurile nu se vor efectua la aceleași prețuri de dumping și în cantități mai mari.
3.2.5. Capacități neutilizate și stocuri
(55)
Potrivit cererii de reexaminare și astfel cum s-a verificat pe baza informațiilor disponibile public (respectiv, informațiile publicate de societăți pe site-urile lor), capacitățile tuturor producătorilor-exportatori din RPC au fost estimate la 1 355 000 de tone. Estimarea solicitantului în ceea ce privește utilizarea capacităților producătorilor din RPC este de aproximativ 63 %, dată fiind o capacitate neutilizată de peste 500 000 de tone. Solicitantul a furnizat, de asemenea, informații referitoare la instalațiile suplimentare de producție în curs de a fi introduse, precum și la dimensiunea pieței interne. Prin urmare, producătorii din RPC au capacități neutilizate importante, care depășesc cu mult nu doar volumul exporturilor către Uniune pe parcursul PAR, ci și consumul total în cadrul Uniunii. Astfel, capacitățile care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către Uniune există, în special deoarece nu există niciun indiciu că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o creștere suplimentară a producției în astfel de cantități. În acest sens, trebuie remarcat faptul că, în contextul unui număr mare de producători concurenți, este puțin probabil ca piața internă din RPC să poată absorbi volumul considerabil al acestor capacități neutilizate.
3.2.6. Practici de circumvenție
(56)
S-a constatat că măsurile în vigoare asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC au făcut obiectul circumvenției prin importuri transbordate prin Maroc, în 2004, și prin Republica Coreea, în 2010. Aceste practici fac dovada interesului pe care vânzătorii din RPC de cabluri din oțel îl manifestă pentru piața Uniunii și a refuzului lor de a intra în concurență pe această piață fără a practica dumpingul. Se consideră că acesta este un indiciu suplimentar al faptului că abrogarea măsurilor ar conduce, probabil, la creșterea volumului exporturilor din RPC care ar intra pe piața Uniunii la prețuri de dumping.
3.3. Africa de Sud
3.3.1. Observații preliminare
(57)
În Africa de Sud există doi producători cunoscuți. Astfel cum s-a explicat mai sus, un singur producător-exportator a cooperat în cadrul prezentei anchete de reexaminare.
(58)
Celălalt producător cunoscut nu a manifestat niciun interes de a exporta către Uniune, afirmând că capacitățile sale de producție sunt utilizate în întregime și vândute pe piața internă sud-africană.
(59)
Importurile din Africa de Sud s-au redus considerabil odată cu instituirea măsurilor inițiale. Cota de piață a importurilor din Africa de Sud (0,1 %) era inferioară pragului de minimis pe parcursul PAR, ajungând la un total de 281 de tone. De asemenea, majoritatea acestor importuri erau, în cele din urmă, destinate utilizării offshore, care a înregistrat un progres considerabil de la ancheta anterioară, și nu erau vămuite în UE. Doar cantități reduse din produsul în cauză au fost puse în liberă circulație în UE.
(60)
Pentru a se stabili dacă dumpingul ar continua în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate informațiile furnizate de exportatorul cooperant privind volumele exportate și prețurile de export către Uniune și către țări terțe, capacitatea neutilizată și stocurile, precum și privind situația de pe piața internă sud-africană.
3.3.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(61)
Exportatorul produsului în cauză care a cooperat a furnizat informații cu privire la volumele exportate și prețurile practicate pe piețe de export, altele decât Uniunea. Producătorul-exportator vinde o parte considerabilă din producția sa pe piețe de export, deși volumele de export au scăzut în decursul perioadei luate în considerare. Activitatea de export a societății se concentrează în special pe două segmente specifice ale pieței: cabluri pentru mineritul la adâncime și aplicații legate de forajul offshore.
(62)
Prețurile de export ale societății către țări terțe, în comparație cu prețurile de export către Uniune, inclusiv taxa antidumping aplicabilă, au fost, în general, mai ridicate în toți anii din perioada luată în considerare (30 %-70 %). Avantajul de preț obținut de exportator pe piețele altor țări terțe în comparație cu prețurile de pe piața Uniunii sugerează că, în cazul abrogării măsurilor, exportatorul nu ar introduce cantități considerabile pe piața Uniunii în viitor. În această privință, astfel cum s-a explicat în considerentul 61 de mai sus, s-a considerat, de asemenea, că activitățile de export ale societății se concentrează pe produse care nu sunt cerute în mod special pe piața Uniunii.
3.3.3. Capacități neutilizate și stocuri
(63)
De la ultima anchetă, producătorul-exportator care a cooperat a menținut stocurile la un nivel stabil. Utilizarea capacităților (aproximativ 70-75 %) s-a situat, de asemenea, la niveluri obișnuite, date fiind constrângerile tehnice specifice procesului de producție. Capacitățile neutilizate maxime disponibile sunt cuprinse între1 500 și 3 500 de tone. Producătorul-exportator nu intenționează să își extindă capacitățile de producție cu cantități considerabile. Capacitățile care să permită creșterea volumului exporturilor către Uniune par extrem de limitate, având în vedere faptul că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi orice producție suplimentară.
(64)
De asemenea, se observă că producția este destinată, în special, pieței interne, unde sunt obținute profituri ridicate; prin urmare, societatea nu are niciun interes să exporte cantități considerabile către Uniune.
3.4. Ucraina
3.4.1. Observații preliminare
(65)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorului-exportator ucrainean cunoscut, astfel cum se explică în considerentul 14 de mai sus, constatările s-au bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Având în vedere că informațiile disponibile cu privire la industria din Ucraina sunt limitate, concluziile expuse în cele ce urmează au la bază datele furnizate în cererea de reexaminare a solicitantului și în statisticile comerciale publice. Se observă că, în Ucraina, nu mai există alți producători cunoscuți, iar următoarele considerente, cu privire în special la capacitățile de producție, se referă la producătorul-exportator cunoscut.
(66)
Pentru a stabili dacă dumpingul ar continua cel mai probabil în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate prețurile de export către țările terțe și către Uniune, capacitățile neutilizate și practicile de circumvenție.
3.4.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(67)
În lipsa altor informații mai fiabile, s-au luat în considerare datele cuprinse în cerere cu privire la alte piețe de export, stabilite pe baza statisticilor publice. Analiza cifrelor disponibile a arătat că prețurile medii de export către țările respective erau semnificativ mai mici decât prețurile medii de export către Uniune. Astfel cum s-a explicat deja în cazul RPC și al Africii de Sud, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul prețurilor de export către alte țări terțe ar putea fi privit ca un indicator al nivelului probabil al prețurilor de vânzare la exportul către Uniune. Astfel, s-a ajuns la concluzia că există o marjă semnificativă pentru a reduce prețurile de export către Uniune, reducere care va atinge, probabil, niveluri de dumping.
3.4.3. Capacitățile neutilizate
(68)
În ultimii ani, cei doi producători-exportatori cunoscuți anterior au fuzionat. Prin urmare, capacitatea de producție stabilită în cursul ultimei anchete s-a redus. Potrivit datelor disponibile în cerere și celor declarate de producătorul-exportator cunoscut, capacitatea de producție estimată în Ucraina este cuprinsă între 35 000 și 40 000 de tone, din care aproximativ 70 % sunt utilizate pentru producția efectivă. Capacitățile neutilizate, cuprinse între 10 500 și 12 000 de tone, indică astfel faptul că există capacitatea de a crește semnificativ cantitățile de export către Uniune. Consumul aparent din Ucraina, calculat pe baza producției cunoscute și a datelor statistice referitoare la importuri și exporturi, indică faptul că piața internă nu poate absorbi capacități suplimentare. Ucraina rămâne, astfel, țara din care este iminentă redirecționarea capacităților neutilizate către piața Uniunii din toate țările în cauză, în special deoarece nu există indicii că piețele țărilor terțe sau piața internă ar putea absorbi o producție suplimentară.
3.4.4. Practici de circumvenție
(69)
În urma instituirii măsurilor existente asupra importurilor de cabluri din oțel din Ucraina, s-a constatat că aceste măsuri au făcut obiectul circumvenției prin importuri de cabluri din oțel din Moldova. S-a considerat că practica de circumvenție detectată reprezintă un factor suplimentar care indică interesul de a intra pe piața Uniunii și incapacitatea de a concura pe piața Uniunii fără a practica dumpingul.
3.5. Concluzie
(70)
S-a constatat continuarea dumpingului la un nivel semnificativ în cazul RPC și al Ucrainei, precum și la un nivel redus în cazul Africii de Sud, chiar dacă volumul importurilor din Africa de Sud și din Ucraina au avut niveluri scăzute.
(71)
Pentru a stabili probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului în cazul abrogării măsurilor, analiza s-a concentrat asupra capacităților neutilizate și a stocurilor, precum și asupra prețurilor și a strategiilor de export practicate pe diverse piețe. Analiza a arătat că RPC și, în mai mică măsură, Ucraina dispuneau de importante capacități neutilizate și au acumulat stocuri. Nu au fost observate capacități neutilizate considerabile sau stocuri anormale în Africa de Sud. De asemenea, s-a constatat că prețurile de export către alte țări terțe erau, în general, mai mici decât prețurile de export către piața Uniunii în cazul RPC și al Ucrainei și că Uniunea rămâne, astfel, o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din aceste țări. Exporturile din Africa de Sud către alte țări terțe au avut, totuși, niveluri semnificativ mai ridicate decât exporturile către Uniune și, aparent, nu au fost efectuate la prețuri de dumping. În consecință, s-a concluzionat că există o foarte mare probabilitate ca exporturile din RPC și Ucraina către țări terțe să fie redirecționate către Uniune, în contextul în care li s-ar acorda acces pe piața Uniunii în lipsa măsurilor antidumping. De asemenea, capacitățile de producție neutilizate disponibile ar conduce, probabil, la o creștere a importurilor din aceste țări. Analiza strategiilor legate de preț a arătat, de asemenea, că aceste exporturi din Ucraina și din RPC s-ar efectua, cel mai probabil, la prețuri de dumping. Aceste concluzii sunt susținute de faptul că s-a constatat că, atât în cazul RPC, cât și al Ucrainei, măsurile existente făcuseră obiectul circumvenției prin importuri care tranzitaseră alte țări, ceea ce arată că țările exportatoare nu pot fi competitive pe piața Uniunii practicând un preț corect. În schimb, producătorul sud-african a fost considerat capabil să concureze cu alți producători, inclusiv cu producătorii Uniunii, pe piețele altor țări terțe, practicând prețuri echitabile. Având în vedere cele menționate anterior, s-a stabilit că, în cazul RPC și al Ucrainei, este probabil ca dumpingul să continue în cantități considerabile dacă se permite expirarea măsurilor. Dimpotrivă, având în vedere nivelul scăzut de dumping înregistrat de la ancheta inițială, faptul că exporturile către alte țări au fost efectuate la prețuri considerabil mai mari decât prețurile de export către UE și cererea previzibilă redusă de produse sud-africane, se consideră că nu este probabilă o continuare a importurilor care fac obiectul unui dumping în cantități considerabile în ceea ce privește importurile din Africa de Sud.
(72)
Guvernul ucrainean a formulat observații privind constatările prezentate mai sus, susținând că afirmația că abrogarea măsurilor antidumping ar conduce la o reorientare a producătorului ucrainean pe piața Uniunii este exagerată și nejustificată. În sprijinul afirmației sale, guvernul a susținut că măsurile în vigoare conduseseră la pierderea contactelor cu clienții UE și, prin urmare, la încheierea exporturilor către Uniune și că exporturile ucrainene sunt axate de acum înainte asupra țărilor din CSI și a piețelor asiatice. Cu toate acestea, guvernul nu a abordat chestiunea atractivității pieței Uniunii rezultate în urma diferenței de preț semnificative pe aceste piețe, astfel cum s-a menționat în considerentul 67 de mai sus, și, prin urmare, nu a înțeles că există într-adevăr o probabilitate ca exporturile ucrainene să fie redirecționate către Uniune dacă se permite expirarea măsurilor.
(73)
După comunicarea constatărilor, solicitantul a susținut că scăderea volumului exporturilor producătorului din Africa de Sud către alte piețe ar trebui să conducă la creșterea capacităților neutilizate, care nu ar fi absorbite de piața internă și ar genera, astfel, creșterea importurilor în Uniune. Totuși, aceste argumente nu au fost susținute prin elemente de probă. Dimpotrivă, s-a observat că scăderea vânzărilor la export, pe parcursul perioadei luate în considerare, ale exportatorului care a cooperat a fost atenuată printr-o scădere mai puțin importantă a vânzărilor de pe piața internă în cursul aceleiași perioade. De asemenea, volumul global al vânzărilor societății a crescut între 2009 și PA. În consecință, nu există niciun indiciu care să arate că argumentele solicitantului ar putea fi justificate.
(74)
În continuare, solicitantul a criticat Comisia pentru că aceasta nu a luat în considerare lipsa cooperării din partea celuilalt producător din Africa de Sud, susținând că faptul că această societate nu a exportat în trecut nu înseamnă că nu va exporta nici în viitor. În acest sens, trebuie notat faptul că, în decursul perioadei luate în considerare, această societate nu a exportat către Uniune. Măsurile antidumping nu constituie un instrument destinat interzicerii importurilor legitime în Uniune. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.
D. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(75)
Pe teritoriul Uniunii, cablurile din oțel sunt produse de peste 25 de producători/grupuri de producători, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(76)
Astfel cum se arată în considerentul 10, a fost selectat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din rândul următorilor 20 de producători ai Uniunii care au prezentat informațiile solicitate.
-
BRIDON Group, format din Bridon International Ltd (Regatul Unit) și Bridon International GmbH (Germania);
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Germania);
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Germania);
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Germania);
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Germania);
-
Teufelberger Seil GmbH (Germania);
-
ZBD Group A.S. (Republica Cehă);
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spania);
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalia);
-
D. Koronakis SA (Grecia);
-
N. Leventeris SA (Grecia);
-
Drumet SA (Polonia);
-
Metizi JSC (Bulgaria);
-
Arcelor Mittal Wire France (Franța);
-
Brunton Shaw UK Limited (Regatul Unit);
-
Sârme și Cabluri S.A./CORD S.A. (România);
-
Redaelli Tecna Spa (Italia);
-
Remer SRL (Italia);
-
Metal Press SRL (Italia);
-
Randers Reb International A/S (Danemarca).
(77)
Se observă că cei trei producători ai Uniunii incluși în eșantion reprezentau 40 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, în timp ce cei 20 de producători din Uniune menționați mai sus reprezentau 96 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, valoare considerată a fi reprezentativă pentru întreaga producție a Uniunii.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(78)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor IU pe piața Uniunii și pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru toate importurile UE.
(79)
Consumul Uniunii a scăzut cu 21 %, de la 255 985 de tone la 203 331 de tone între 2007 și PAR. În special, în urma unei creșteri ușoare de 1 % în 2008, acesta s-a redus considerabil cu 22 de puncte procentuale în 2009, ca urmare a recesiunii economice, și s-a menținut la un nivel similar în cursul PAR.
2007
2008
2009
PAR
Consumul Uniunii
(în tone)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indice
100
101
79
79
2. Importurile originare din țările în cauză
2.1. Cumularea
(80)
În cadrul anchetelor anterioare, importurile de cabluri din oțel originare din RPC, Africa de Sud și Ucraina au fost evaluate cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat posibilitatea de a proceda în același mod în cadrul prezentei anchete.
(81)
În acest sens, s-a constatat că marja de dumping stabilită în raport cu importurile din fiecare țară era superioară nivelului de minimis. În ceea ce privește cantitățile, s-a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că, în cazul abrogării măsurilor, importurile din RPC și Ucraina, spre deosebire de cele din Africa de Sud, ar crește, probabil, la niveluri considerabil superioare celor atinse în cursul PAR și ar depăși, cu siguranță, pragul de minimis. În ceea ce privește Africa de Sud, s-a ajuns la concluzia că, având în vedere capacitățile neutilizate reduse și faptul că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi orice creștere suplimentară a producției, capacitatea de creștere a volumului exporturilor către Uniune este extrem de limitată.
(82)
În ceea ce privește condițiile de concurență între produsele importate, s-a constatat că importurile din Africa de Sud nu concurează în mod direct cu importurile din celelalte două țări. În această privință, prețurile tipurilor de produse importate din Africa de Sud au fost semnificativ mai ridicate, după cum se arată în considerentele 87 și 91 de mai jos, decât în cazul importurilor din celelalte două țări. Într-adevăr, aceste prețuri mai ridicate au condus la lipsa subcotării prețurilor prin importurile din Africa de Sud, spre deosebire de importurile din celelalte două țări, în legătură cu care s-a constatat o subcotare considerabilă a prețurilor.
(83)
În ceea ce privește importurile din cele trei țări în cauză, ancheta a constatat că cablurile din oțel importate din aceste țări au caracteristici tehnice și fizice de bază similare. De asemenea, diversele tipuri de cabluri din oțel importate erau substituibile tipurilor produse în Uniune și au fost comercializate în Uniune în toată această perioadă. Având în vedere aceste elemente, s-a considerat că cablurile din oțel importate originare din țările în cauză au concurat cu cablurile din oțel produse în Uniune.
(84)
Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, în consecință, că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la RPC și Ucraina. În consecință, importurile din aceste două țări au fost examinate cumulat. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4), în special condițiile de concurență dintre produsele importate, nu au fost îndeplinite cu privire la Africa de Sud, importurile originare din această țară au fost examinate individual.
2.2. Importurile din RPC și Ucraina
2.2.1. Volumul, cota de piață și prețul de import
(85)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din RPC și Ucraina a scăzut cu 54 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009 s-a înregistrat o scădere considerabilă, de 43 de puncte procentuale, urmată apoi de o nouă scădere, de 13 puncte procentuale în cursul PAR.
(86)
Cota de piață deținută de importurile din RPC și Ucraina a scăzut de la 3,8 % la 2,2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(87)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au crescut cu 29 % în cursul perioadei luate în considerare. După o creștere de 11 % în 2008, acestea au continuat să crească și în 2009 și au rămas stabile în cursul PAR.
2007
2008
2009
PAR
Importuri
(în tone)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indice
100
102
59
46
Cotă de piață %
3,8 %
3,9 %
2,9 %
2,2 %
Indice
100
102
75
58
Prețul importurilor
1 073
1 195
1 394
1 388
Indice
100
111
130
129
2.2.2. Subcotarea prețurilor
(88)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC și Ucraina, a fost necesar ca subcotarea prețurilor să fie stabilită pe baza statisticilor referitoare la importuri, în funcție de codul NC, utilizându-se informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cursul PAR, marja de subcotare pentru importurile de cabluri din oțel originare din RPC și Ucraina a fost cuprinsă între 47,4 % și 58,2 % (fără taxa antidumping).
2.3. Importurile din Africa de Sud
2.3.1. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din Africa de Sud
(89)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Africa de Sud a scăzut cu 77 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009 s-a înregistrat o scădere considerabilă, de 94 de puncte procentuale, urmată apoi de o scădere ușoară, de 17 puncte procentuale în cursul PAR.
(90)
Cota de piață deținută de importurile din Africa de Sud a scăzut de la 0,5 %, la 0,1 % în cursul perioadei luate în considerare.
(91)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au crescut constant, cu 52 % în cursul perioadei luate în considerare.
2007
2008
2009
PAR
Importuri
(în tone)
1 229
846
73
281
Indice
100
69
6
23
Cotă de piață %
0,5
0,3
0,0
0,1
Indice
100
68
7
29
Prețul importurilor
1 504
1 929
2 217
2 280
Indice
100
128
147
152
2.3.2. Subcotarea prețurilor
(92)
Subcotarea prețurilor a fost stabilită prin utilizarea prețurilor de export ale producătorului sud-african care a cooperat, fără taxa antidumping, și s-a constatat că este negativă. În lipsa unui alt producător-exportator din Africa de Sud, această concluzie este valabilă și pentru întreaga țară.
3. Importuri din țările în cazul cărora măsurile au fost extinse
3.1. Republica Coreea
(93)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, s-a constatat că circumvenția măsurilor inițiale cu privire la RPC a avut loc prin transbordarea prin Republica Coreea (Coreea de Sud). Prin urmare, taxa antidumping instituită asupra importurilor originare din RPC a fost extinsă la importurile de aceleași cabluri din oțel expediate din Coreea de Sud, cu excepția celor produse de unsprezece producători sud-coreeni autentici.
(94)
Ca urmare a anchetei privind circumvenția măsurilor și a extinderii taxei antidumping la importurile expediate din Coreea de Sud, importurile s-au redus considerabil, iar cota de piață a scăzut de la 18,7 % în 2007 la 12,8 % în cursul PAR. Acest procentaj pare să corespundă cotei deținute de producătorii-exportatori coreeni autentici, care au beneficiat, fiecare, de o scutire.
3.2. Moldova
(95)
S-a constatat că importurile originare sau expediate din Moldova au fost aproape de zero în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, nu a fost considerată necesară nicio analiză suplimentară.
3.3. Maroc
(96)
Importurile originare sau expediate din Maroc s-au redus cu 51 % în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a reprezentat mai puțin de 0,5 % în cursul perioadei luate în considerare.
4. Altă țară vizată de măsurile antidumping
(97)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor anumitor cabluri din fier sau din oțel originare din Federația Rusă, în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1601/2001 (12), a scăzut cu 41 % în cursul perioadei luate în considerare.
(98)
Cota de piață a importurilor din Rusia a scăzut de la 1,5 % în 2007 la 1,1 % în cursul PAR.
5. Situația economică a IU
(99)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația IU.
5.1. Observații preliminare
(100)
Având în vedere faptul că a fost utilizată eșantionarea cu privire la IU, prejudiciul a fost evaluat atât pe baza informațiilor colectate la nivelul întregii IU definite în considerentul 75, precum și pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(101)
În cazul în care se apelează la eșantionare, conform practicii constante, se examinează anumiți indicatori de prejudiciu (producție, capacități, productivitate, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere și ocuparea forței de muncă) pentru IU în ansamblu, în timp ce acei indicatori de prejudiciu legați de performanța societăților individuale, respectiv prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital, sunt examinați pe baza datelor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(102)
Unul dintre producătorii din grupul Bridon inclus în eșantion, Bridon International Limited, și-a menținut conturile în GBP în cursul perioadei luate în considerare. Ca urmare, anumiți indicatori de prejudiciu au fost influențați de fluctuația ratei de schimb între GBP și EUR în cursul perioadei luate în considerare.
5.2. Date privind IU
(a) Producția
(103)
Producția IU a scăzut cu 9 % între 2007 și PAR, și anume de la 182 681 de tone la 165 394 de tone. Volumul producției a rămas neschimbat în 2008, după care a scăzut în mod semnificativ cu 13 % în 2009, ca urmare a recesiunii economice globale. Acesta s-a redresat în cursul PAR și a crescut cu 4 puncte procentuale. Volumul producției a cunoscut o scădere mai redusă decât consumul pe piața Uniunii, drept consecință a cererii de pe piețele din afara UE.
IU
2007
2008
2009
PAR
Volumul producției
(în tone)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indice
100
100
87
91
(b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(104)
Capacitatea de producție a scăzut cu 6 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009, aceasta s-a redus cu 10 %, înainte de creșterea cu 4 puncte procentuale în cursul PAR. Întrucât producția s-a redus relativ mai mult decât capacitatea, utilizarea capacității rezultată s-a redus de la 69 % în 2007 la 66 % în cursul PAR.
IU
2007
2008
2009
PAR
Capacitate
265 779
261 383
239 312
249 254
Indice
100
98
90
94
Utilizarea capacității
69
70
67
66
Indice
100
102
97
97
(c) Stocuri
(105)
Nivelul stocurilor IU la închiderea exercițiului financiar a crescut în 2008 și 2009, însă a scăzut în cursul PAR până la nivelul din 2007.
IU
2007
2008
2009
PAR
Stocuri la închiderea exercițiului financiar
(în tone)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indice
100
105
101
100
(d) Volumul de vânzări
(106)
Vânzările realizate de IU pe piața Uniunii au scăzut cu 20 % între 2007 și PAR. După scăderea cu 5 % din 2008, volumul vânzărilor a scăzut cu încă 24 de puncte procentuale în 2009, ca urmare a recesiunii economice. Această evoluție corespunde evoluției pieței Uniunii, care a scăzut cu 21 % între 2007 și PAR, ca urmare a recesiunii economice.
IU
2007
2008
2009
PAR
Vânzări către părți neafiliate din Uniune (în tone)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indice
100
95
71
80
(e) Cota de piață
(107)
IU a reușit să își păstreze cota de piață neschimbată, la 44 %, între 2007 și PAR. Totuși, în 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere a cotei de piață, până la un nivel de 41 %, respectiv de 40 % din consumul în cadrul Uniunii.
IU
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață
44
41
40
44 %
Indice
100
94
91
100
(f) Creșterea
(108)
Între 2007 și PAR, în timp ce consumul în cadrul Uniunii a scăzut cu 21 %, volumul vânzărilor realizate de IU a scăzut cu doar 20 %. Astfel, IU și-a majorat ușor cota de piață, în timp ce importurile din țările în cauză au pierdut aproape 2 puncte procentuale în aceeași perioadă.
(g) Ocuparea forței de muncă
(109)
Nivelul ocupării forței de muncă în IU a scăzut cu 12 % între 2007 și PAR. Cea mai mare scădere, de 8 puncte procentuale, a avut loc în 2009. Aceasta indică faptul că IU a fost în măsură să se adapteze noii situații de pe piață.
IU
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă
3 052
2 978
2 752
2 694
Indice
100
98
90
88
(h) Productivitatea
(110)
Productivitatea forței de muncă a IU, măsurată ca producție per echivalent normă întreagă (denumit în continuare „ENI”) anual, a fost fluctuantă în perioada luată în considerare, întrucât a crescut cu 2 puncte procentuale în 2008, apoi a scăzut cu 5 puncte procentuale în 2009, înainte de creșterea cu 6 puncte procentuale în cursul PAR.
IU
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea
59,9
61,3
57,9
61,4
Indice
100
102
97
103
(i) Dimensiunea marjei de dumping
(111)
În ceea ce privește impactul asupra IU al dimensiunii marjelor de dumping reale constatate ca fiind ridicate, având în vedere volumul general al importurilor din țările în cauză și existența taxelor antidumping, acest impact nu poate fi considerat ca fiind important.
5.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(j) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(112)
Prețurile unitare de vânzare ale IU a crescut cu 11 % între 2007 și PAR. Prețurile au crescut progresiv cu 16 % până în 2009, înainte de scăderea cu 5 puncte procentuale în cursul PAR. Această evoluție a prețurilor este asociată cu faptul că IU a putut extinde comenzile cu preț deosebit de ridicat, acceptate înainte de recesiunea economică, până în 2009. De asemenea, această evoluție este asociată migrării progresive a IU către cabluri din oțel cu prețuri mai ridicate, în special către cabluri cu diametru mai mare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Preț unitar de vânzare mediu în UE (EUR/tonă)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indice
100
108
116
111
(k) Salariile
(113)
Între 2007 și PAR, salariul mediu per ENI a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Totuși, nu se poate formula o concluzie semnificativă cu privire la tabelul de mai jos, întrucât salariile per angajat au fost puternic influențate de fluctuația ratei de schimb GBP-EUR din cursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Salarii per ENI (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indice
100
92
85
88
(l) Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(114)
Deși investițiile în sectorul cablurilor din oțel au scăzut cu 32 % în cursul perioadei luate în considerare, acestea au fost considerabile și s-au ridicat la peste 35 de milioane EUR. Investițiile s-au concentrat, în special, asupra cablurilor din oțel cu marjă ridicată. Producătorii incluși în eșantion nu s-au confruntat cu dificultăți în mobilizarea capitalului în cursul perioadei luate în considerare, întrucât investițiile puteau fi rambursate, în general, în mai mulți ani.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Investiții
(1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indice
100
73
51
68
(m) Rentabilitatea pe piața Uniunii
(115)
Producătorii incluși în eșantion au reușit să obțină profituri pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Profiturile obținute între 2008 și PAR au fost superioare profitului țintă de 5 %, stabilit în cadrul anchetei inițiale. Rezultatele obținute de către producătorii incluși în eșantion sunt explicate în principal de evoluția prețurilor între 2007 și PAR și de cererea globală susținută pentru producătorii incluși în eșantion, care le-a permis să dilueze costurile fixe. Scăderea rentabilității în cursul PAR este explicată de o scădere a prețurilor și a volumului producției, care au avut un impact negativ asupra costului de producție.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea pe piața Uniunii (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
Indice
100
158
307
179
(n) Randamentul investițiilor
(116)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit total generat de sectorul cablurilor din oțel, în procente din valoarea contabilă netă a activelor asociate direct și indirect cu producția de cabluri din oțel, a urmat, în linii mari, tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul întregii perioade luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
ROI (%)
24,5
45
76,4
69,6
Indice
100
184
312
284
(o) Fluxul de numerar
(117)
Situația fluxului de numerar s-a îmbunătățit între 2007 și PAR și a urmat în general tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de numerar
(1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indice
100
190
298
226
(p) Redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(118)
Deși indicatorii examinați anterior arată că IU a fost afectată de recesiunea economică, prin scăderea volumului vânzărilor, a volumului producției, a ocupării forței de muncă și a investițiilor, aceștia indică, de asemenea, faptul că IU și-a adaptat echipamentele de producție pentru a face față provocărilor specifice noului mediu economic și pentru a valorifica ocaziile pe piața UE și pe piețele din afara UE, în segmentele în care pot fi atinse marje ridicate. Îmbunătățirea situației economice și financiare a IU, ca urmare a instituirii de măsuri antidumping în 1999, demonstrează că măsurile sunt eficiente și că IU s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare.
(119)
Guvernul ucrainean a indicat că nu a reușit să înțeleagă modul în care eliminarea taxelor antidumping aplicabile importurilor din Ucraina ar putea cauza un prejudiciu IU, deși indicatorii de prejudiciu ai acestei industrii prezintă mai ales tendințe pozitive într-o perioadă de criză economică și în special între 2009 și PAR. Această analiză a fost totuși bazată pe o perioadă limitată de timp, și nu pe întreaga perioadă luată în considerare. Trebuie notat faptul că această perioadă nu este reprezentativă pentru tendința generală: inițial, ținta de profit nu era nici măcar atinsă; în cele din urmă, ea a fost atinsă, în ciuda crizei economice care a afectat IU și indicatorii săi la sfârșitul perioadei luate în considerare. Într-adevăr, astfel cum s-a menționat în considerentele 112 și 115, imaginea generală relativ pozitivă a IU se explică, pe de o parte, prin existența unui carnet de comenzi plin la sfârșitul anului 2008, ale căror efecte s-au făcut simțite în 2009, și prin creșterea consumului pe piețele din afara UE, care a contribuit la evoluția generală pozitivă a indicatorilor de rentabilitate.
5.4. Concluzie
(120)
Deși consumul s-a redus cu 21 %, IU a reușit să își mențină cota de piață, prețurile au crescut cu 11 %, stocurile s-au menținut la un nivel rezonabil, iar volumul de producție a scăzut mai puțin decât consumul. În ceea ce privește rentabilitatea, IU a fost rentabilă pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Având în vedere cele de mai sus, se poate ajunge la concluzia că IU nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei luate în considerare.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(121)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 55 și 68, producătorii-exportatori din RPC și Ucraina au potențialul de a-și majora semnificativ volumul exporturilor către Uniune prin utilizarea capacităților neutilizate disponibile. Într-adevăr, sunt disponibile capacități considerabile, de peste 500 000 de tone, cifră care reprezintă întregul consum al Uniunii. Prin urmare, există probabilitatea ca, în cazul abrogării măsurilor, cantități substanțiale de cabluri din oțel originare din RPC și din Ucraina să intre pe piața Uniunii, pentru a recâștiga cota de piață pierdută și pentru a atinge o cotă chiar mai ridicată.
(122)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 88, s-a constatat că prețurile importurilor originare din RPC și Ucraina sunt reduse și subcotează prețurile UE. Cel mai probabil, aceste prețuri se vor menține. Într-adevăr, în cazul Ucrainei, astfel cum s-a specificat în considerentul 67, prețurile pot chiar înregistra o nouă scădere. Această politică în materie de prețuri, combinată cu capacitatea exportatorilor din aceste țări de a livra cantități semnificative de produs în cauză pe piața Uniunii, ar conduce foarte probabil la scăderea prețurilor pe piața Uniunii, cu un impact negativ preconizat asupra situației economice a IU. Astfel cum s-a arătat mai sus, performanța financiară a IU este strâns legată de nivelul prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, este probabil ca, în cazul în care IU ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor din RPC și din Ucraina la prețuri de dumping, aceasta să aibă drept rezultat o deteriorare a situației sale financiare, astfel cum s-a constatat în ancheta inițială. Pe această bază, se ajunge, așadar, la concluzia că abrogarea măsurilor împotriva importurilor originare din RPC și din Ucraina ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru IU.
(123)
În ceea ce privește Africa de Sud, astfel cum se specifică în considerentul 63, capacitățile neutilizate par să fie limitate. După cum se specifică în considerentul 92, s-a constatat că prețurile exporturilor sud-africane nu subcotează prețurile IU. Dat fiind volumul redus exportat către UE care a intrat pe piața Uniunii, prețurile exporturilor de cabluri din oțel originare din Africa de Sud către cinci piețe principale din afara UE au fost, de asemenea, comparate cu prețurile IU în funcție de tipul de produs. S-a constatat că nici aceste prețuri nu subcotează prețurile IU.
(124)
Având în vedere capacitățile neutilizate limitate și lipsa subcotării prețurilor, se concluzionează că abrogarea măsurilor asupra importurilor originare din Africa de Sud nu ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru IU.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(125)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente în cazul RPC și al Ucrainei contravine interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate. Trebuie amintit că, în anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(126)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la concluzia că menținerea măsurilor împotriva importurilor originare din RPC și din Ucraina nu este în interesul Uniunii, în acest caz specific.
2. Interesul IU
(127)
IU s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest lucru a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice în timpul perioadei luate în considerare. În special, faptul că IU și-a menținut cota de piață în cursul perioadei luate în considerare contrastează puternic cu situația anterioară instituirii măsurilor, în 1999. De asemenea, se observă faptul că IU a înregistrat un profit îmbunătățit între 2007 și PAR. Trebuie amintit, de altfel, că măsurile au făcut obiectul circumvenției prin importurile din Maroc, Moldova și Coreea de Sud. În cazul în care acest lucru nu ar fi avut loc, situația IU ar fi fost chiar mai bună.
(128)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că IU va continua să înregistreze beneficii dacă măsurile ar fi menținute. Dacă măsurile împotriva importurilor originare din RPC și Ucraina nu sunt menținute, IU va suferi, probabil, un prejudiciu generat de creșterea importurilor din țările respective la prețuri de dumping, iar situația sa financiară se va deteriora.
3. Interesul importatorilor
(129)
Trebuie reamintit că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. Astfel cum se menționează în considerentul 11, doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la prezenta procedură. Aceștia au indicat că măsurile determină creșterea prețurilor. Totuși, ancheta a arătat că existau alte surse de aprovizionare și că prețurile importurilor din alte țări se aflau la niveluri similare cu cele ale importurilor din RPC.
(130)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.
4. Interesul utilizatorilor
(131)
Cablurile din oțel sunt folosite într-o mare varietate de aplicații și pot fi implicate numeroase industrii utilizatoare, precum pescuitul, navigația și transporturile maritime, industria petrolieră și a gazelor, exploatarea minieră, silvicultura, transportul aerian, construcțiile civile, construcțiile și sectorul ascensoarelor. Lista de mai sus a industriilor utilizatoare este doar orientativă.
(132)
Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. Astfel cum se specifică în considerentul 16, un singur utilizator a cooperat în cadrul prezentei proceduri. Acesta a indicat că nu a fost afectat de existența măsurilor, întrucât erau disponibile alte surse de aprovizionare, iar cablurile din oțel nu reprezentau o cotă semnificativă din costul său de producție. În acest context, s-a ajuns la concluzia că, având în vedere impactul neglijabil al costului cablurilor din oțel asupra industriilor utilizatoare și existența altor surse de aprovizionare, măsurile în vigoare nu au un impact semnificativ asupra industriei utilizatoare.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(133)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(134)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a menține măsurile existente în cazul importurilor de produs în cauză originar din RPC și Ucraina și de a le abroga în cazul importurilor originare din Africa de Sud. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Nu a fost primită nicio observație de natură să modifice concluziile de mai sus.
(135)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din RPC și Ucraina ar trebui menținute. În schimb, ar trebui să se permită expirarea măsurilor aplicabile importurilor din Africa de Sud.
(136)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 2 și 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare pentru importurile de produs în cauză originar din Ucraina și RPC au fost extinse, pentru a include importurile de cabluri din oțel expediate din Moldova, Maroc și Republica Coreea, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din Moldova, Maroc, respectiv Republica Coreea. Taxa antidumping care trebuie menținută pentru importurile de produs în cauză, astfel cum s-a specificat în considerentul 2, ar trebui să continue să fie extinsă la importurile de cabluri din oțel expediate din Moldova, Maroc și Republica Coreea, indiferent dacă sunt declarate sau nu ca fiind originare din țările menționate. Producătorul-exportator din Maroc exceptat de la aplicarea măsurilor extinse prin Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 ar trebui să fie exceptat, de asemenea, de la aplicarea măsurilor instituite prin prezentul regulament. Cei unsprezece producători-exportatori din Coreea de Sud exceptați de la aplicarea măsurilor extinse prin Regulamentul (CE) nr. 400/2010 ar trebui să fie exceptați și de la aplicarea măsurilor instituite prin prezentul regulament,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de cabluri din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (coduri TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 și 7312109819) și originare din Republica Populară Chineză și Ucraina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și originar din Republica Populară Chineză este de 60,4 %.
(3) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și originar din Ucraina este de 51,8 %.
(4) Taxa antidumping definitivă aplicabilă importurilor originare din Republica Populară Chineză, prevăzută la alineatul (2), se extinde asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Maroc, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Maroc (coduri TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 și 7312109812), cu excepția celor produse de Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroc (cod TARIC adițional A567) și asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Coreea de Sud, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Coreea de Sud (coduri TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 și 7312109813), cu excepția celor produse de societățile enumerate mai jos:
Țara
Societatea
Cod TARIC adițional
Republica Coreea
Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
(5) Taxa antidumping definitivă aplicabilă importurilor originare din Ucraina, prevăzută la alineatul (3), se extinde asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Moldova, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Moldova (coduri TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 și 7312109811).
(6) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
(7) Se încheie procedura de reexaminare privind importurile de cabluri din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, originare din Africa de Sud și încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 ianuarie 2012.