BESCHLUSS DER KOMMISSION
vom 22. März 2012
zur Einstellung des Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nichtrostendem Stahl mit Ursprung in Indien
(2012/163/EU)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 13. Mai 2011 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung (2) der Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nichtrostendem Stahl mit Ursprung in Indien („betroffene Ware“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Am selben Tag kündigte die Kommission im Wege einer weiteren Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (3) an, ein Antisubventionsverfahren betreffend die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nichtrostendem Stahl mit Ursprung in Indien in die Union einzuleiten und eröffnete eine gesonderte Untersuchung.
(3)
Das Antidumpingverfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 31. März 2011 vom European Industrial Fasteners Institute (EiFi) („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt wurde, auf die mehr als 25 % der Gesamtproduktion von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nichtrostendem Stahl in der Union entfallen. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung einer Untersuchung angesehen.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(4)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, ihr bekannte ausführende Hersteller und Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender sowie die indischen Behörden offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(5)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
1.2.1. Stichprobenverfahren für ausführende Hersteller in Indien
(6)
Angesichts der offensichtlich zahlreichen ausführenden Hersteller in Indien war in der Einleitungsbekanntmachung zur Ermittlung des Dumpings ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung vorgesehen.
(7)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens befinden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die ausführenden Hersteller in Indien gebeten, die Kommission innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Untersuchung zu kontaktieren und ihr folgende grundlegende Unternehmensinformationen vorzulegen: Ausfuhr- und Inlandsverkäufe, genaue Geschäftstätigkeiten im Zusammenhang mit der Produktion und dem Verkauf der betroffenen Ware sowie die Namen und Geschäftstätigkeiten aller verbundenen Unternehmen, die an der Produktion und dem Verkauf der betroffenen Ware beteiligt waren, und zwar für den Zeitraum vom 1. April 2010 bis zum 31. März 2011 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“).
(8)
Innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist legten insgesamt fünf ausführende Hersteller, darunter eine Gruppe verbundener Unternehmen in Indien, die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Diese mitarbeitenden Unternehmen meldeten für den Untersuchungszeitraum Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union. Der Vergleich zwischen den Eurostat-Daten zu den Einfuhren der betroffenen Ware und der von den fünf mitarbeitenden Unternehmen für den Untersuchungszeitraum gemeldeten Menge der Ausfuhren in die Union ergab, dass die Mitarbeit der indischen ausführenden Hersteller bei nahezu 100 % lag. Deshalb wurde die Stichprobe anhand der Informationen gebildet, die von diesen fünf ausführenden Herstellern vorgelegt wurden.
(9)
Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung stützte sich die Auswahl der Stichprobe auf die größte repräsentative Ausfuhrmenge der betroffenen Ware in die Union, die in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnte. Auf der Grundlage der von den ausführenden Herstellern vorgelegten Informationen wählte die Kommission für die Stichprobe die drei ausführenden Hersteller mit den mengenmäßig höchsten Ausfuhren in die Union aus. Nach den Informationen zur Stichprobenbildung entfielen auf die ausgewählten Unternehmen oder Gruppen im UZ 99 % der Gesamtausfuhren der betroffenen Ware in die Union, die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern gemeldet wurden. Daher wurde die Auffassung vertreten, dass diese Stichprobe die Beschränkung der Untersuchung auf eine angesichts der zur Verfügung stehenden Zeit vertretbare Anzahl ausführender Hersteller erlauben und dabei eine hohe Repräsentativität gewährleisten würde.
1.2.2. Bildung der Stichprobe der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in Indien
(10)
Die betroffenen Parteien und die indischen Behörden wurden nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert. Die beiden nicht in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller verlangten, ebenfalls in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Aufgrund der in Erwägungsgrund 8 erwähnten Repräsentativität der vorgeschlagenen Stichprobe wurde jedoch der Schluss gezogen, dass eine Änderung oder Ausweitung der Stichprobe nicht erforderlich war.
1.2.3. Individuelle Untersuchung für Unternehmen, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden
(11)
Zwei mitarbeitende ausführende Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen waren, stellten einen Antrag auf individuelle Untersuchung und beantworteten den Antidumpingfragebogen fristgerecht.
(12)
Angesichts der Schlussfolgerung, dass dieses Antidumpingverfahren aus den unten dargelegten Gründen eingestellt werden sollte, wurden die Anträge auf individuelle Untersuchung nicht weiter berücksichtigt.
1.2.4. Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(13)
Angesichts der offensichtlich zahlreichen Unionshersteller war in der Einleitungsbekanntmachung zur Bestimmung der Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(14)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte. Diese Stichprobe umfasste fünf Unternehmen, die nach Maßgabe ihrer Verkaufsmenge, ihrer Größe und ihrer geografischen Lage in der Union aus den insgesamt 15 der Kommission vor Einleitung der Untersuchung bekannten Unionsherstellern ausgewählt wurden. Auf sie entfielen 37 % der geschätzten Gesamtproduktion der Union im UZ. Die interessierten Parteien wurden aufgefordert, das Dossier einzusehen und innerhalb von 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung zur Angemessenheit dieser Auswahl Stellung zu nehmen. Es sprach sich keine interessierte Partei gegen die vorgeschlagene Stichprobe von fünf Unternehmen aus.
(15)
Später stellte einer der fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller seine Mitarbeit ein. Auf die vier verbliebenen in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen entfielen 31 % der geschätzten Gesamtproduktion der Union im UZ. Die Stichprobe wurde daher als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union angesehen.
1.2.5. Bildung einer Stichprobe der unabhängigen Einführer
(16)
Da davon ausgegangen wurde, dass zahlreiche Einführer von dem Verfahren betroffen sein dürften, wurde in der Einleitungsbekanntmachung für die Einführer ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen. Innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist legten zwei Einführer die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Da sich nur so wenige Einführer meldeten, wurde entschieden, keine Stichprobe zu bilden.
1.3. Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(17)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist gemeldet hatten, Fragebogen zu. Fragebogen gingen somit an die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in Indien, die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die mitarbeitenden Einführer in der Union sowie an alle von der Untersuchung bekanntermaßen betroffenen Verwender.
(18)
Antworten gingen ein von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern und von vier in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern. Von den Einführern oder Verwendern beantwortete keiner den Fragebogen.
(19)
Die Kommission holte von den interessierten Parteien alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung von Dumping, einer daraus resultierenden Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte alle vorgelegten Informationen.
(20)
Eine Partei wandte ein, einer der ausführenden Hersteller habe bei zu vielen Punkten um vertrauliche Behandlung gebeten und die öffentlich zugängliche Fassung seiner Fragebogenantwort sei nicht aussagekräftig genug. Die von diesem Unternehmen übermittelten Informationen sollten daher nicht berücksichtigt werden, und das Unternehmen selbst solle bei der Untersuchung als nichtmitarbeitende Partei behandelt werden.
(21)
Die nichtvertrauliche Fassung der Antwort dieses ausführenden Herstellers, die aus einer ersten Antwort und einer aufgrund eines Schreibens zur Anforderung noch fehlender Informationen vervollständigten Fassung besteht, wurde indessen noch einmal geprüft und als vollständig genug befunden, um als aussagekräftige öffentlich zugängliche Antwort zu gelten. Daher wurde dieser Einwand zurückgewiesen.
(22)
In den Betriebsstätten der folgenden Parteien wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Hersteller in der Union:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Ugivis S.A., Belley, Frankreich
Ausführende Hersteller in Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Untersuchungszeitraum
(23)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 2010 bis zum 31. März 2011. Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom Januar 2008 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(24)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Verbindungselemente und Teile davon aus nichtrostendem Stahl („VNS“) mit Ursprung in Indien, die derzeit unter den KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 und 7318 15 70 eingereiht werden.
2.2. Gleichartige Ware
(25)
Die Untersuchung ergab, dass die betroffene Ware und die in Indien hergestellte und auf dem indischen Inlandsmarkt verkaufte Ware sowie die in der Union vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und verkaufte Ware dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften sowie dieselben grundlegenden Verwendungen aufweisen. Daher wurden die Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. DUMPING
3.1. Normalwert
(26)
Zur Ermittlung des Normalwerts prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung zunächst, ob die von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden indischen Herstellern getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer in repräsentativen Mengen erfolgten, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe im UZ mindestens 5 % des Gesamtvolumens ihrer Ausfuhrverkäufe in die Union ausmachte.
(27)
Im Falle eines in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellers ergab die Untersuchung, dass er die gleichartige Ware auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen verkaufte. Für diesen ausführenden Hersteller musste der Normalwert auf der Grundlage des Artikels 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt werden.
3.1.1. In die Stichprobe einbezogene mitarbeitende ausführende Hersteller mit insgesamt repräsentativen Inlandsverkäufen
(28)
Für die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller mit insgesamt repräsentativen Inlandsverkäufen ermittelte die Kommission anschließend, welche der Warentypen, die von den ausführenden Herstellern auf dem Inlandsmarkt verkauft wurden, mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen identisch oder direkt vergleichbar waren.
(29)
Die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ auf dem Inlandsmarkt an unabhängige Abnehmer verkaufte Menge dieses Warentyps mindestens 5 % der gesamten zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(30)
Dann prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der betreffenden Unternehmen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für jeden Warentyp geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum war.
(31)
Wenn das Volumen der Verkäufe eines Warentyps zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber mehr als 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Produktionskosten entsprach, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt. Dieser Preis wurde als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZ ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(32)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionskosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(33)
Für Warentypen, die auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen verkauft wurden, musste der Normalwert auf der Grundlage von Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt werden. Zu diesem Zweck wurden für jeden Warentyp die Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) sowie eine angemessene Gewinnspanne zu den eigenen durchschnittlichen Herstellkosten des Ausführers im UZ hinzugerechnet. Nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung wurden die Prozentsätze für VVG-Kosten und Gewinnspanne anhand des gewogenen Durchschnitts der VVG-Kosten und der Gewinnspanne der Verkäufe der einzelnen Warentypen festgesetzt, die der jeweilige ausführende Hersteller im normalen Handelsverkehr tätigte.
3.1.2. In die Stichprobe einbezogener mitarbeitender ausführender Hersteller ohne insgesamt repräsentative Inlandsverkäufe
(34)
Für den mitarbeitenden ausführenden Hersteller ohne repräsentative Inlandsverkäufe wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt, indem zu den eigenen Herstellkosten des Unternehmens für die gleichartige Ware die VVG-Kosten und eine angemessene Gewinnspanne je Warentyp im UZ hinzugerechnet wurde. Nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung wurden die Prozentsätze für VVG-Kosten und Gewinnspanne anhand des gewogenen Durchschnitts der VVG-Kosten und der Gewinnspanne der Verkäufe der einzelnen Warentypen festgesetzt, die der ausführende Hersteller im normalen Handelsverkehr tätigte.
3.2. Ausfuhrpreis
(35)
Die Ausfuhrpreise wurden nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.3. Vergleich
(36)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(37)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(38)
So wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Seefracht- und Versicherungskosten, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, nicht in der Rechnung aufgeführten Preisnachlässen und Provisionen gewährt.
3.4. Dumpingspannen
3.4.1. Für die in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(39)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde für die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen der gewogene durchschnittliche Normalwert jedes in die Union ausgeführten Warentyps der betroffenen Ware mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware verglichen.
(40)
Nach dieser Vorgehensweise ergeben sich folgende Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Es ist jedoch darauf hinzuweisen, dass auf den ausführenden indischen Hersteller, bei dem kein Dumping festgestellt wurde, 87 % der indischen Ausfuhren in die Union entfielen.
(42)
Der Antragsteller errechnete auf der Grundlage seiner Analyse der Feststellungen der Kommission eine Differenz von 25 % zwischen dem für die festgestelltermaßen dumpenden ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelten Normalwert und dem Normalwert des Unternehmens, das der Untersuchung zufolge kein Dumping betrieb. Der Antragsteller argumentierte, auf einem Wettbewerbsmarkt könne es eine solche Differenz nicht geben; außerdem sei sie für die Branche der Verbindungselemente aus nichtrostendem Stahl nicht realistisch. Darüber hinaus beziehe der ausführende Hersteller, der der Untersuchung zufolge kein Dumping betrieben habe, Schrott aus nichtrostendem Stahl von verbundenen Unternehmen in der Union, so dass der Einkaufspreis für diesen Rohstoff für die Ermittlung der Produktionskosten nicht zuverlässig sei.
(43)
Der Normalwert für den nicht dumpenden mitarbeitenden Ausführer wurde anhand seiner Produktionskosten je Warentyp ermittelt, die unter denjenigen der anderen in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller lagen. Dies ist hauptsächlich darauf zurückzuführen, dass das erstgenannte Unternehmen nichtrostenden Stahl aus Schrott aus nichtrostendem Stahl selbst herstellt, somit voll integriert ist und Größenvorteile nutzen kann, während die letztgenannten Unternehmen Walzdraht aus nichtrostendem Stahl, den Hauptrohstoff zur Herstellung von Verbindungselementen aus nichtrostendem Stahl, auf dem freien Markt beziehen, unter anderem auch von dem festgestelltermaßen nicht dumpenden mitarbeitenden Ausführer,.
(44)
Der Normalwert für die den Untersuchungsergebnissen zufolge dumpenden mitarbeitenden ausführenden Hersteller wurde überwiegend auf der Grundlage der Inlandsverkaufspreise je Warentyp ermittelt. Auf dem indischen Inlandsmarkt herrscht nur wenig Wettbewerb und die Mengen, die der nicht dumpende mitarbeitende Ausführer im UZ auf dem Inlandsmarkt verkaufte, waren nicht repräsentativ.
(45)
Was die Beschaffung von Schrott aus nichtrostendem Stahl durch den nicht dumpenden ausführenden Hersteller anbelangt, so ergab die Untersuchung, dass dieses Unternehmen sowohl von verbundenen als auch von unabhängigen Lieferanten Schrott bezog, wobei auf Letztere über 70 % der bezogenen Mengen entfielen. Die Höhe der Einkaufspreise war bei beiden Beschaffungsarten vergleichbar, und zwar auch unter Berücksichtigung der Schrottsorte.
(46)
Daher wird die Ermittlung des Normalwerts der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller bestätigt, und die Vorbringen des Antragstellers werden zurückgewiesen.
3.4.2. Für die anderen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(47)
Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Spannen berechnet, die für die ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelt wurden, die den Untersuchungsergebnissen zufolge Dumping betrieben. Auf dieser Grundlage wurde die Dumpingspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden Unternehmen auf 24,6 % des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt.
(48)
Ein mitarbeitender ausführender Hersteller in Indien drängte, nachdem er darüber unterrichtet worden war, dass die Kommission das Verfahren einstellen wolle, auf die Annahme seines Antrags auf individuelle Untersuchung, weil die für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller bekanntgegebene Dumpingspanne seine Situation nicht widerspiegele.
(49)
Der Antrag auf individuelle Untersuchung wurde von der Kommission jedoch nicht geprüft, da bei Einstellung des Verfahrens die Ermittlung der Spanne keine Rolle mehr spielt.
3.4.3. Für die nichtmitarbeitenden ausführenden Hersteller
(50)
In Bezug auf alle übrigen Ausführer in Indien ermittelte die Kommission zunächst den Grad der Mitarbeit. Dafür wurde die Gesamtausfuhrmenge aller mitarbeitenden ausführenden Hersteller, wie sie aus den Antworten auf den Stichprobenfragebogen hervorging, mit der Gesamtmenge der Einfuhren aus Indien verglichen, die sich aus den Eurostat-Statistiken ergibt. Dieser Vergleich ergab einen Mitarbeitswert von 97 %. Die Mitarbeit wurde dementsprechend als hoch eingestuft. Es wurde für angemessen erachtet, die Dumpingspanne für die nichtmitarbeitenden ausführenden Hersteller in Höhe der durchschnittlichen für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelten Dumpingspanne festzusetzen. Die verfügbaren Informationen deuten nämlich darauf hin, dass die durchschnittlichen Ausfuhrpreise der nichtmitarbeitenden indischen Ausführer im UZ den Preisen der mitarbeitenden ausführenden Hersteller entsprachen. Darüber hinaus liegen keine Hinweise dafür vor, dass bei den nichtmitarbeitenden ausführenden Herstellern andere Normalwerte vorliegen.
(51)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne auf 24,6 % des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt.
4. WIRTSCHAFTSZWEIG DER UNION
4.1. Unionsproduktion
(52)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller herangezogen, darunter im Antrag enthaltene Informationen, ferner Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Herstellern in der Union eingeholt wurden, sowie die überprüften Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(53)
Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf rund 52 000 Tonnen geschätzt. Darin war nicht nur die Produktion aller Unionshersteller enthalten, die mit der Kommission Kontakt aufgenommen hatten, sondern auch die geschätzte Produktionsmenge weiterer Hersteller, die sich im Laufe des Verfahrens nicht gemeldet hatten.
(54)
Wie in Erwägungsgrund 13 erwähnt, wurde für die Untersuchung der Unionshersteller mit einer Stichprobe gearbeitet. Aus den 15 Unionsherstellern, die vor der Einleitung des Verfahrens Daten übermittelten, wurden fünf für eine Stichprobe ausgewählt. Wie in Erwägungsgrund 15 erläutert, beschloss ein Unternehmen im Nachhinein, bei der Untersuchung doch nicht mitzuarbeiten. Auf die verbliebenen mitarbeitenden Stichprobenunternehmen entfielen etwa 32 % der geschätzten Gesamtproduktion der Union im UZ, so dass sie als repräsentativ für den Wirtschaftszweig der Union angesehen wurden.
4.2. Wirtschaftszweig der Union
(55)
Alle der Kommission bekannten Unionshersteller nach Erwägungsgrund 52 sind als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
5. SCHÄDIGUNG
5.1. Vorbemerkungen
(56)
Auch zur Bewertung der relevanten Schadensindikatoren wurden die einschlägige Eurostat-Einfuhrstatistik, im Antrag enthaltene Daten sowie Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern eingeholt wurden - einschließlich der überprüften Fragebogenantworten der Unionshersteller der Stichprobe - herangezogen.
(57)
Die Schadensanalyse in Bezug auf die makroökonomischen Daten wie Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung und Produktivität stützt sich auf Daten des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt.
(58)
Die Schadensanalyse in Bezug auf die mikroökonomischen Daten wie Transaktionspreise, Rentabilität, Cashflow, Investitionen und Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Lagerbestände und Löhne stützt sich auf Daten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
(59)
Die vier Unionshersteller der Stichprobe waren bereits in der Auslaufüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von VNS mit Ursprung in China und Taiwan, die am 7. Januar 2012 abgeschlossen wurde (4), in eine Stichprobe einbezogen. Bei dieser Auslaufüberprüfung war jedoch ein weiteres Unternehmen Teil der Stichprobe, das bei der jetzigen Untersuchung nicht in die Stichprobe einbezogen war. Da sich der Bezugszeitraum für die Schadensanalyse mit dem der Auslaufüberprüfung überschneidet, sind die Daten für die Jahre 2008 und 2009, abgesehen von den Daten des einen Unternehmens, identisch. Bei Offenlegung der Zahlen für 2008 und 2009 hätten sich die Zahlen des Unternehmens ableiten lassen, das diesmal nicht in die Stichprobe einbezogen war. Aus diesem Grund wurden die Mikroindikatoren wie Lagerbestände, Löhne, Investitionen, Cashflow, Kapitalrendite und Rentabilität indexiert.
5.2. Unionsverbrauch
(60)
Der Unionsverbrauch wurde auf der Grundlage der im Antrag gemachten Angaben zur in der Union abgesetzten Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt, wobei diese Angaben mit den Antworten aus den Stichprobenfragebogen und den überprüften, von den Stichprobenherstellern erlangten Daten abgeglichen wurden. Darüber hinaus wurde auch die auf Eurostat-Daten für den Bezugszeitraum basierende Einfuhrmenge berücksichtigt.
(61)
Auf dieser Grundlage ergab sich für den Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
Tabelle 1
2008
2009
2010
UZ
Unionsverbrauch (in Tonnen)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Quelle: Eurostat, Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(62)
Der Gesamtverbrauch auf dem EU-Markt stieg im Bezugszeitraum um 9 % an. Von 2008 bis 2009 war ein drastischer Rückgang um 16 % festzustellen, der wohl auf die weltweiten negativen Auswirkungen der Wirtschaftskrise auf den Markt zurückzuführen war; anschließend erholte sich der Verbrauch wieder und nahm von 2009 bis 2010 um 21 % und von 2010 bis zum UZ um weitere 7 % zu.
5.3. Einfuhren aus Indien
(63)
Die Einfuhren aus Indien in die Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 2
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren aus Indien (in Tonnen)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Marktanteil
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Quelle: Eurostat und Fragebogenantworten der ausführenden Hersteller
(64)
Die Einfuhren aus Indien nahmen mit + 65 % im Bezugszeitraum erheblich zu. Am stärksten ausgeprägt war dieser Anstieg von 2008 bis 2009, als die Einfuhren um 30 % in die Höhe schnellten und der Verbrauch um 16 % rückläufig war. Von Jahr zu Jahr betrachtet, stiegen die Einfuhren aus Indien 2010 mit + 16 % und im UZ mit + 10 % weiter an.
5.4. Einfuhrpreise und Preisunterbietung
Tabelle 3
2008
2009
2010
UZ
Durchschnittlicher Einfuhrpreis (in EUR/Tonne)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Quelle: Eurostat und Fragebogenantworten der EU-Hersteller der Stichprobe
(65)
Die Durchschnittspreise der Einfuhren aus Indien gingen im Bezugszeitraum insgesamt um 9 % zurück. Dies erklärt, weshalb sich der Marktanteil Indiens im selben Zeitraum von 12,1 % auf 18,3 % erhöhte. Am stärksten war der Anstieg von 2008 bis 2009, als die indischen Ausführer beim Marktanteil über 6 Prozentpunkte zulegen konnten.
(66)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZ wurden für jeden Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, welche die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der Einfuhren aus Indien für den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt auf CIF-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle und nach der Einfuhr anfallende Kosten verglichen.
(67)
Dieser Preisvergleich wurde für jeden Warentyp getrennt für Geschäftsvorgänge auf derselben Handelsstufe nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen. Der Vergleich ergab eine Preisunterbietung zwischen 3 % und 13 %, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller im UZ. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die höchste Preisunterbietungsspanne bei dem ausführenden indischen Hersteller zu verzeichnen war, der den Untersuchungsergebnissen zufolge kein Dumping betrieb.
5.5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(68)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller für den Wirtschaftszweig im analysierten Zeitraum ermittelten Wirtschaftsindikatoren.
5.5.1. Produktionskapazität, Produktion und Kapazitätsauslastung
Tabelle 4
2008
2009
2010
UZ
Produktionsmenge (in Tonnen)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapazität (in Tonnen)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapazitätsauslastung
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Quelle: Gesamter Wirtschaftszweig der Union
(69)
Wie aus der vorstehenden Tabelle ersichtlich, ging die Produktion im Bezugszeitraum mit -25 % erheblich zurück. Parallel zum Nachfragerückgang war die Produktion 2009 um 19 % eingebrochen, erholte sich 2010 aber wieder mit einem Zuwachs von rund 10 %. Im UZ ging die Unionsproduktion trotz eines Anstiegs des Unionsverbrauchs um 7 % im Vergleich zum Vorjahr erneut um rund 17 % zurück.
(70)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union sank im Bezugszeitraum um rund 21%. Auch die Kapazitätsauslastung war im Bezugszeitraum rückläufig und blieb durchweg unter 50 %.
5.5.2. Verkaufsmenge und Marktanteil
Tabelle 5
2008
2009
2010
UZ
Verkaufsmenge (in Tonnen)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Marktanteil
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Quelle: Gesamter Wirtschaftszweig der Union
(71)
Bei steigendem Verbrauch (+ 9 %) ging die Menge der Verkäufe der gleichartigen Ware an den ersten unabhängigen Abnehmer in der Union im Bezugszeitraum um 14 % zurück. Dementsprechend sank der Marktanteil von 46,5 % im Jahr 2008 auf 36,6 % im UZ. Nachdem die Verkaufsmenge 2009 mit - 20 % deutlich eingebrochen war, nahm sie 2010 und im UZ wieder leicht zu.
5.5.3. Wachstum
(72)
Der Unionsverbrauch stieg von 2008 bis zum UZ um 9 %. Verkaufsmenge und Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union gingen im selben Zeitraum hingegen zurück, und zwar um 14 % beziehungsweise 21 %. Gleichzeitig nahmen die Einfuhren aus Indien mit + 65 % erheblich zu.
5.5.4. Beschäftigung
Tabelle 6
2008
2009
2010
UZ
Zahl der Beschäftigten
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivität (Einheit/Beschäftigten)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Quelle: Gesamter Wirtschaftszweig der Union
(73)
Aufgrund des Personalabbaus im Wirtschaftszweig der Union sank die Zahl der Beschäftigten im Bezugszeitraum um 24 %. Von 2008 bis zum UZ erhöhten sich die Arbeitskosten je Beschäftigten um 6 %.
(74)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen als Produktion je Beschäftigten pro Jahr, ging im Bezugszeitraum mit - 1 % leicht zurück. Am niedrigsten war sie 2009; zum UZ hin erholte sie sich dann wieder.
5.5.5. Durchschnittliche Preise je Einheit in der Union
Tabelle 7
2008
2009
2010
UZ
Preis je Einheit für unabhängige Abnehmer in der EU (in EUR/Tonne)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Quelle: Fragebogenantworten der Stichprobenhersteller
(75)
Die durchschnittlichen Verkaufspreise gingen im Bezugszeitraum um 2 % zurück. Im Jahr 2009 sah sich der Wirtschaftszweig der Union vor dem Hintergrund des Wirtschaftsabschwungs und eines drastischen Rückgangs der Preise der Einfuhren aus Indien (- 21 %) gezwungen, seine Verkaufspreise um 36 % zu senken. Im Jahr 2010 und im UZ erholten sich die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union wieder.
(76)
Wie die Untersuchung ergab, spiegelte der Rückgang der Verkaufspreise im Jahr 2009 den Rückgang der Kosten wider, die gegenüber 2008 um 18 % sanken. Dieser Kostenrückgang war hauptsächlich auf den Rückgang der Rohstoffpreise, insbesondere der Nickelpreise, zurückzuführen, die starken Schwankungen unterworfen sind. Der Wirtschaftszweig der Union musste jedoch angesichts der Zunahme der Niedrigpreiseinfuhren aus Indien 2009 seine Verkaufspreise über den Kostenrückgang hinaus senken.
5.5.6. Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 8
2008
2009
2010
UZ
Rentabilität der EU-Verkäufe (in % des Nettoumsatzes)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Cashflow
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investitionen (in EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Kapitalrendite
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller der Stichprobe
(77)
Auch wenn der Rückgang der Verkaufspreise zum Teil die sinkenden Kosten widerspiegelte, geriet der Preis des Wirtschaftszweigs der Union den Untersuchungsergebnissen zufolge aber doch wegen der VNS-Einfuhren aus Indien unter Druck. Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union war seit Beginn des Bezugszeitraums negativ. Insbesondere im Jahr 2009 sah sich der Wirtschaftszweig der Union gezwungen, seine Verkaufspreise angesichts der Zunahme der Niedrigpreiseinfuhren aus Indien über den Kostenrückgang hinaus zu senken. Dies führte zu einer deutlichen Verschlechterung der Rentabilität in dem betreffenden Jahr. Im Jahr 2010 und im UZ verbesserte sich die Rentabilität zwar, blieb aber nach wie vor negativ.
(78)
Der Cashflow, also die Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, folgte in seiner Entwicklung dem Trend der Rentabilität. Seinen tiefsten Stand erreichte er 2009; danach wies er eine steigende Tendenz auf und erreichte im UZ positive Werte.
(79)
Nachdem 2008 in die VNS-Produktion investiert worden war, gingen die Investitionen im Bezugszeitraum um etwa 94 % zurück. Die Kapitalrendite wies entsprechend den negativen Geschäftsergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum eine ähnlich schlechte Entwicklung auf und blieb durchweg negativ.
(80)
Der Entwicklung der Rentabilität, dem Cashflow und dem niedrigen Investitionsniveau nach zu urteilen, dürfte die Kapitalbeschaffung den in die Stichprobe einbezogenen EU-Herstellern Schwierigkeiten bereitet haben.
5.5.7. Lagerbestände
Tabelle 9
2008
2009
2010
UZ
Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller der Stichprobe
(81)
Die Lagerbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union erhöhten sich im Bezugszeitraum um 3 %. 2009 gingen die Schlussbestände um 8 % zurück, um dann 2010 und im UZ wieder um 8 % beziehungsweise 3 % zu steigen.
5.5.8. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(82)
Es wird daran erinnert, dass der größte indische ausführende Hersteller, auf den im UZ 87 % der indischen Ausfuhren in die Union entfielen, den Untersuchungsergebnissen zufolge kein Dumping betrieb. Dementsprechend machten die gedumpten Einfuhren mengenmäßig 13 % der gesamten VNS-Ausfuhren aus Indien in die Union aus. Angesichts der Menge, des Marktanteils und der Preise der gedumpten Einfuhren aus Indien können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union als unerheblich angesehen werden.
5.6. Schlussfolgerung zur Schädigung
(83)
Die Untersuchung ergab, dass sich die meisten Schadensindikatoren im Bezugszeitraum verschlechterten, so z. B. die Produktion (- 25 %), die Kapazitätsauslastung (- 6 %), die Verkaufsmenge (- 14 %), der Marktanteil (- 21 %) und die Beschäftigung (- 24 %). Trotz steigenden Verbrauchs waren sowohl die Verkaufsmenge als auch der Marktanteil rückläufig. Zwar erholte sich die Verkaufsmenge 2010 und im UZ gegenüber 2009 leicht, aber der Wirtschaftszweig der Union war angesichts der im Bezugszeitraum kontinuierlich steigenden Einfuhren aus Indien, deren Preise durchweg unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, nicht in der Lage, die verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen.
(84)
Darüber hinaus entwickelten sich die Schadensindikatoren für das Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie Cashflow und Rentabilität sehr schlecht. Das bedeutet, dass die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union beeinträchtigt wurden.
(85)
Aus dieser Sachlage wurde der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
6. SCHADENSURSACHE
6.1. Vorbemerkungen
(86)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die gedumpten Einfuhren mit Ursprung in Indien den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Union gleichzeitig geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
(87)
Es wird daran erinnert, dass der größte indische ausführende Hersteller, auf den in den Erwägungsgründen 40 und 41 Bezug genommen wird und auf den im UZ 87 % der indischen Ausfuhren in die Union entfielen, den Untersuchungsergebnissen zufolge kein Dumping betrieb. Somit erfolgten im UZ lediglich 13 % der indischen Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union zu gedumpten Preisen. Auf diese gedumpten Einfuhren entfiel im UZ ein Markanteil von 2 %.
6.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(88)
Wie die Untersuchung ergab, nahm der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 9 % zu, während die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 14 % und sein Marktanteil um 21 % zurückging.
(89)
In Bezug auf die Preise wurde zwar festgestellt, dass die durchschnittlichen Einfuhrpreise der gedumpten Einfuhren die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union in der Union unterboten. Sie lagen aber um rund 12 % über den Preisen des indischen Unternehmens, das festgestelltermaßen kein Dumping betrieb.
(90)
Aus den vorstehenden Gründen wird die Auffassung vertreten, dass die begrenzte Menge der gedumpten Einfuhren aus Indien, die höhere Preise aufwiesen als die nicht gedumpten Einfuhren, für die Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union, wenn überhaupt, nur eine sehr untergeordnete Rolle gespielt haben kann.
6.3. Auswirkungen anderer Faktoren
6.3.1. Nicht gedumpte Einfuhren aus Indien
(91)
Die Gesamtmenge der Einfuhren aus Indien stieg im Bezugszeitraum mit +65 % drastisch an, so dass sich der Marktanteil dieser Einfuhren von 12,1 % auf 18,3 % erhöhte. Wie allerdings oben erläutert, machten die nicht gedumpten Einfuhren im UZ mengenmäßig 87 % der gesamten indischen Ausfuhren aus, was im UZ einem Marktanteil von 15 % entspricht; demgegenüber entfiel auf die gedumpten Einfuhren aus Indien im selben Zeitraum ein Marktanteil von 2 %.
(92)
Die Preise der Einfuhren aus Indien gingen im Bezugszeitraum insgesamt um 9 % zurück und blieben damit stets unter den Preisen der Einfuhren aus anderen Ländern wie auch unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union. Es ist jedoch darauf hinzuweisen, dass, wie in Erwägungsgrund 89 erläutert, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union den Untersuchungsergebnissen zufolge von den durchschnittlichen Preisen der nicht gedumpten Einfuhren stärker unterboten wurden als von denen der gedumpten Einfuhren.
6.3.2. Einfuhren aus anderen Drittländern
Tabelle 10
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern (in Tonnen)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Durchschnittspreis der Einfuhren aus anderen Drittländern (in EUR/Tonne)
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Menge der Einfuhren aus Malaysia (in Tonnen)
13 712
9 810
9 611
9 966
Marktanteil der Einfuhren aus Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Durchschnittspreis der Einfuhren aus Malaysia (in EUR/Tonne)
4 203
2 963
3 324
3 633
Menge der Einfuhren aus den Philippinen (in Tonnen)
7 046
5 406
15 576
18 149
Marktanteil der Einfuhren aus den Philippinen
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Durchschnittspreis der Einfuhren aus den Philippinen (in EUR/Tonne)
4 645
3 474
3 714
3 912
Menge der Einfuhren aus der Volksrepublik China (in Tonnen)
2 332
2 452
3 217
3 288
Marktanteil der Einfuhren aus der Volksrepublik China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Durchschnittspreis der Einfuhren aus der Volksrepublik China (in EUR/Tonne)
4 004
4 561
5 272
5 648
Menge der Einfuhren aus Taiwan (in Tonnen)
4 304
3 703
6 451
6 640
Marktanteil der Einfuhren aus Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Durchschnittspreis der Einfuhren aus Taiwan (in EUR/Tonne)
5 092
4 719
4 755
4 943
Quelle: Eurostat
(93)
Auf der Grundlage von Eurostat-Daten nahm die Menge der in die Union eingeführten VNS mit Ursprung in anderen Drittländern im Bezugszeitraum um 18 % zu. Gleichzeitig gingen die durchschnittlichen Einfuhrpreise im Bezugszeitraum um rund 3 % zurück und ihr Marktanteil legte um etwa 9 % zu.
(94)
Seit dem 19. November 2005 sind gegenüber den Einfuhren von VNS aus der Volksrepublik China und Taiwan Antidumpingmaßnahmen in Kraft. Trotz der Maßnahmen sind die Einfuhren aus diesen beiden Ländern im Bezugszeitraum beträchtlich gestiegen, wobei ihr Marktanteil allerdings mit 2,5 % beziehungsweise 5,1 % im UZ eher moderat blieb. Die Einfuhren aus anderen Ländern stammen hauptsächlich aus den Philippinen und Malaysia. Insbesondere die Einfuhren aus den Philippinen nahmen im Bezugszeitraum erheblich zu; ihr Marktanteil stieg von 5,8 % im Jahr 2008 auf 13,8 % im UZ.
(95)
Was Malaysia anbelangt, so war im Bezugszeitraum ein Abwärtstrend zu verzeichnen; allerdings entfiel auf die Einfuhren aus diesem Land im UZ noch immer ein Marktanteil von 7,6 %. Die Menge der Einfuhren aus den Philippinen erhöhte sich im Bezugszeitraum zwar beträchtlich. Wie aus der Untersuchung hervorging, lag der durchschnittliche Preis der Einfuhren aus den Philippinen jedoch deutlich über dem durchschnittlichen Preis der indischen VNS, nämlich um rund 20 %.
(96)
Was die Einfuhrpreise betrifft, so blieben die Durchschnittspreise der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum insgesamt relativ stabil und lagen durchweg über den durchschnittlichen Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union und den Durchschnittspreisen der Einfuhren aus Indien.
(97)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts wurde der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus anderen Drittländern die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht verursachten.
6.3.3. Wirtschaftskrise
(98)
Der Einbruch des Unionsverbrauchs im Jahr 2009 lässt sich zwar zum Teil durch die Wirtschaftskrise erklären. Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass die Menge der Einfuhren aus Indien trotz des 2009 beobachteten Rückgangs des Verbrauchs (- 16 %) um 30 % stieg.
(99)
Im Jahr 2010 und im UZ nahm der Unionsverbrauch im Rahmen der allgemeinen wirtschaftlichen Erholung wieder zu. Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union stieg jedoch nur leicht, und zwar um 3 % im Jahr 2010 und um 4,7 % im UZ. Dem steht ein Jahreszuwachs von 16 % beziehungsweise 10 % bei den Einfuhren aus Indien gegenüber.
(100)
Unter normalen wirtschaftlichen Bedingungen und ohne den von den Einfuhren aus Indien ausgehenden starken Preisdruck und ihre gestiegenen Mengen hätte der Wirtschaftszweig der Union möglicherweise zwar gewisse Schwierigkeiten gehabt, den Verbrauchsrückgang und den durch die gesunkene Kapazitätsauslastung bedingten Anstieg der Fixkosten je Einheit zu verkraften. Die Niedrigpreiseinfuhren aus Indien, von denen die meisten den Untersuchungsergebnissen zufolge nicht gedumpt waren, haben die Folgen des Wirtschaftsabschwungs aber noch verstärkt; sogar in der Phase der allgemeinen konjunkturellen Belebung war der Wirtschaftszweig der Union nicht in der Lage, sich zu erholen und die an die Einfuhren aus Indien verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen.
(101)
Obwohl die Wirtschaftskrise 2008-2009 also zu den schlechten Ergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben dürfte, kann nicht davon ausgegangen werden, dass sie sich in bedeutendem Maße auf die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt hätte.
6.3.4. Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 12
2008
2009
2010
UZ
Ausfuhrverkäufe (in Tonnen)
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Verkaufspreis je Einheit (in EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller der Stichprobe
(102)
Im Bezugszeitraum ging die Menge der Ausfuhrverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union um 9 % zurück, während die Ausfuhrpreise im Durchschnitt um 10 % nachgaben. Es ist zwar nicht auszuschließen, dass sich der Abwärtstrend bei der Ausfuhrleistung ebenfalls negativ auf den Wirtschaftszweig der Union ausgewirkt hat, es wird jedoch die Auffassung vertreten, dass dieser Aspekt angesichts der im Verhältnis zu den Verkäufen auf dem Unionsmarkt geringen Ausfuhrmenge für die festgestellte Schädigung nicht ausschlaggebend war.
6.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(103)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass es im Bezugszeitraum zu einem deutlichen Anstieg der Menge und des Marktanteils der Niedrigpreiseinfuhren mit Ursprung in Indien kam. Darüber hinaus wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren durchweg unter den auf dem Unionsmarkt vom Wirtschaftszweig der Union in Rechnung gestellten Preisen lagen.
(104)
Angesichts der Feststellung, dass der größte indische ausführende Hersteller, auf den im UZ 87 % der indischen Ausfuhren in die Union entfielen, keine VNS zu gedumpten Preisen in die Union ausführte, wird jedoch die Auffassung vertreten, dass ein ursächlicher Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren, die lediglich 13 % der aus Indien ausgeführten Gesamtmenge ausmachen, und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht in ausreichendem Maße nachgewiesen werden kann. Das Argument, dass die gedumpten indischen Ausfuhren die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachen würden, ist nämlich angesichts ihrer begrenzten Menge, ihres sehr geringen Marktanteils (2 %) und der Tatsache, dass ihre Preise im Durchschnitt um 12 % über denen der nicht gedumpten Einfuhren lagen, nicht stichhaltig.
(105)
Die Analyse der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, - einschließlich der nicht gedumpten Einfuhren, der Einfuhren aus anderen Drittländern, der Wirtschaftskrise und der Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union - hat ergeben, dass die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union offenbar auf die Auswirkungen der nicht gedumpten Einfuhren aus Indien zurückgeht, die im UZ 87 % aller indischen Ausfuhren in die Union ausmachten und erheblich niedrigere Preise aufwiesen als die gedumpten Einfuhren.
7. EINSTELLUNG DES ANTIDUMPINGVERFAHRENS
(106)
Da sich kein ursächlicher Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union herstellen lässt, wird die Auffassung vertreten, dass keine Antidumpingmaßnahmen erforderlich sind und dieses Antidumpingverfahren nach Artikel 9 Absatz 2 der Grundverordnung somit eingestellt werden sollte.
(107)
Der Antragsteller und alle anderen interessierten Parteien wurden entsprechend informiert und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme. Die eingegangenen Stellungnahmen änderten nichts an der Schlussfolgerung, dass dieses Antidumpingverfahren eingestellt werden sollte -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
Artikel 1
Das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nichtrostendem Stahl, die derzeit unter den KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 und 7318 15 70 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien wird eingestellt.
Artikel 2
Dieser Beschluss tritt am Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Brüssel, den 22. März 2012
DECIZIA COMISIEI
din 22 martie 2012
de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India
(2012/163/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 13 mai 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(2)
În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India și a început o anchetă separată.
(3)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EiFi) („reclamantul”) în numele unor producători reprezentând mai mult de 25% din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și de componente ale acestora. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei anchete.
1.2. Părți vizate de procedură
(4)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii cunoscuți, utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și autoritățile indiene cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(5)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
1.2.1. Eșantionarea producătorilor-exportatori din India
(6)
Ținând cont de numărul aparent mare al producătorilor-exportatori din India, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(7)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se recurgă la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din India au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de cincisprezece zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților lor cu privire la fabricarea și vânzarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților afiliate implicate în fabricarea și vânzarea produsului în cauză în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”).
(8)
În total, cinci producători-exportatori, inclusiv un grup de societăți afiliate din India, au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluse în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Aceste societăți cooperante au confirmat exporturi ale produsului în cauză în Uniune în timpul perioadei de anchetă. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru perioada de anchetă de către cinci societăți cooperante a arătat că nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din India a fost de aproape 100%. Astfel, eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor prezentate de acești cinci producători-exportatori.
(9)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză către Uniune, exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Pe baza informațiilor din eșantion, societățile sau grupurile selectate reprezentau 99% din volumul total al exporturilor produsului în cauză către Uniune în timpul PA raportat de producătorii-exportatori cooperanți. Prin urmare, s-a considerat că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători-exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentativitate.
1.2.2. Selectarea eșantionului de producători-exportatori cooperanți din India
(10)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile indiene au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Cei doi producătorii-exportatori neincluși în eșantion au insistat să fie incluși în eșantion. Cu toate acestea, ținând seama de reprezentativitatea eșantionului propus, astfel cum s-a menționat în considerentul (8) de mai sus, s-a ajuns la concluzia că nu este necesară modificarea sau extinderea eșantionului.
1.2.3. Examinarea individuală a societăților neincluse în eșantion
(11)
Doi producători-exportatori cooperanți, care nu au fost incluși în eșantion au solicitat examinarea individuală și au răspuns la chestionarul antidumping în termenul stabilit.
(12)
Având în vedere concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui să fie încheiată din motivele menționate mai jos, cererile de examinare individuală nu au mai fost luate în considerare.
1.2.4. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(13)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(14)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion constă în cinci societăți, dintre cei 15 producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectate în funcție de volumul de vânzări, dimensiune și localizarea geografică în cadrul Uniunii. Acestea au reprezentat 37% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării anunțului de deschidere. Nicio parte interesată nu s-a opus propunerii de formare a eșantionului din cinci societăți.
(15)
Ulterior unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion și-a retras cooperarea. Celelalte patru societăți rămase în eșantion au reprezentat 31% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA. Prin urmare, eșantionul a fost considerat a fi reprezentativ pentru industria din Uniune.
1.2.5. Eșantionarea importatorilor neafiliați
(16)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Doi importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare.
1.3. Răspunsuri la chestionare și verificări
(17)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate, precum și tuturor celorlalte părți care s-au prezentat în termenul stabilit în avizul de deschidere. Astfel, s-au trimis chestionare producătorilor-exportatori din India incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor cooperanți din Uniune și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi vizați de anchetă.
(18)
Au fost primite răspunsuri de la producătorii-exportatori incluși în eșantion și de la patru producători din Uniune incluși în eșantion. Niciunul dintre importatori sau utilizatori nu a răspuns la chestionar.
(19)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile furnizate de părțile interesate pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii.
(20)
Una dintre părți a declarat că unul din producătorii-exportatori a făcut prea multe cereri de confidențialitate și nu a furnizat o versiune publică suficient de clară a răspunsurilor sale la chestionar. Prin urmare, afirmația prezentată de respectiva societate nu ar trebui să fie luată în considerare și societatea ar trebui tratată ca parte necooperantă la anchetă.
(21)
Cu toate acestea, versiunea neconfidențială a răspunsurilor acestui producător-exportator, care consta într-un răspuns inițial și o versiune completă pe baza unei cereri de clarificări, a fost încă o dată evaluată și s-a concluzionat că nu era suficient de completă pentru a se califica ca răspuns public suficient de clar. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.
(22)
S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți:
producători din Uniune:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;
-
Ugivis S.A, Belley, Franța
producători-exportatori din India:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Perioada de anchetă
(23)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(24)
Produsul în cauză este reprezentat de dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora originare din India, încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.
2.2. Produsul similar
(25)
S-a constatat faptul că produsul vizat, produsul fabricat și vândut pe piața internă a Indiei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Valoarea normală
(26)
Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului similar efectuate de către producătorii-exportatori indieni incluși în eșantion către clienți neafiliați au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export către Uniune în decursul PA.
(27)
În cazul unui producător-exportator inclus în eșantion, s-a constatat că acesta nu avea vânzări reprezentative ale produsului similar pe piața internă. Pentru acest producător-exportator, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.1.1. Producători-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cu volum total reprezentativ al vânzărilor interne
(28)
Pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne totale reprezentative, incluși în eșantion, Comisia a identificat ulterior acele tipuri de produse vândute pe piața internă de către producătorii-exportatori, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(29)
Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul acelui tip de produs vândut pe piața internă clienților neafiliați în decursul PA a reprezentat 5% sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(30)
Comisia a analizat ulterior dacă vânzările interne ale societăților în cauză pot fi considerate ca având loc în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți neafiliați de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(31)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.
(32)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(33)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest scop, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și o marjă de profit rezonabilă au fost adăugate la costul mediu de producție pe tip de produs al exportatorului în decursul PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor VAG și a marjei de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.
3.1.2. Producător-exportator cooperant, inclus în eșantion, fără un volum total reprezentativ al vânzărilor interne
(34)
Pentru producătorul-exportator cooperant fără vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugând la costurile proprii de producție ale societății pentru produsul similar, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă pe tip de produs pe durata PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și pe marja de profit a vânzărilor efectuate de producătorul-exportator respectiv în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru fiecare tip de produs.
3.2. Prețul de export
(35)
Prețurile de vânzare la export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.3. Comparație
(36)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(37)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(38)
În acest sens, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de navlosire și de asigurare, costurile de manipulare, de încărcare și auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, reduceri nemenționate în facturi și comisioane, acolo unde acestea erau aplicabile și justificate.
3.4. Marje de dumping
3.4.1. Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion
(39)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Uniune s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(40)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Întreprinderea
Marja de dumping
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că producătorul-exportator indian, în cazul căruia nu a fost constatat nici un dumping, a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune.
(42)
Pe baza analizei sale a documentului de informare al Comisiei, reclamantul a calculat o diferență de 25% între valoarea normală stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion referitor la care s-a constatat că practică dumpingul și societatea referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul. Reclamantul a susținut că o astfel de diferență nu poate exista pe o piață concurențială și nu este fezabilă pentru industria dispozitivelor de fixare din oțel inox. Mai mult, reclamantul afirmă că producătorul-exportator referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul a achiziționat resturi de oțel inox de la societăți afiliate din Uniune și că, prin urmare, prețurile de achiziție ale acestei materii prime nu sunt fiabile pentru determinarea costului de producție.
(43)
Valoarea normală pentru exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a fost bazată pe costurile sale de producție pe tip de produs, care sunt mai mici decât în cazul celorlalți producători-exportatori incluși în eșantion. Aceasta rezultă în principal din faptul că prima societate produce oțel inox din oțeluri resturi de oțel inox și este, prin urmare, pe deplin integrată și beneficiază de economii pe scară largă, în timp ce celelalte societăți achiziționează sârmă laminată de oțel inox, principala materie primă pentru producția de dispozitive de fixare din oțel inox, pe piața liberă, inclusiv de la exportatorul care a cooperat și referitor la care s-a constatat că nu practică dumpingul.
(44)
Valoarea normală pentru producătorii-exportatori cooperanți referitor la care s-a constatat că practică dumpingul, în majoritatea cazurilor, a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare de pe piața internă pentru fiecare tip de produs. Pe piața internă a Indiei există doar o concurență limitată și exportatorul cooperant referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingului a vândut pe piața internă numai cantități nereprezentative pe parcursul perioadei de anchetă.
(45)
În ceea ce privește achizițiile publice de resturi de oțel inox ale producătorului-exportator referitor la care s-a constatat că nu practica dumpingul, ancheta a arătat că această societate obținea resturi de oțel inox atât de la furnizori afiliați, cât și independenți, aceștia din urmă reprezentând mai mult de 70% din cantitățile obținute. Nivelurile prețurilor de achiziție pentru ambele tipuri de achiziții publice sunt comparabile, inclusiv în cazul în care este luat în considerare tipul de resturi.
(46)
Prin urmare, determinarea valorii normale pentru producătorii-exportatori care fac parte din eșantion este confirmată și afirmațiile prezentate de reclamant au fost respinse.
3.4.2. Pentru ceilalți producători-exportatori cooperanți
(47)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori cooperanți, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion în cazul cărora s-a constatat dumpingul. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită la 24,6% din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(48)
Un producător-exportator indian care a cooperat, după comunicarea intenției Comisiei de a încheia procedura, a insistat că cererea de examinare individuală ar trebui să fie acceptată, afirmând că marja de dumping prezentată pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion nu a reflectat situația reală.
(49)
Cererea de examinare individuală nu a fost evaluată de Comisie deoarece, în cazul încheierii procedurii, marja determinarea încetează a mai reprezenta o problemă.
3.4.3. Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat
(50)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din India, astfel cum reiese din statisticile Eurostat. Procentul de cooperare constatat este de 97%. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. S-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat la un nivel corespunzător marjei de dumping medii stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion. Într-adevăr, informațiile disponibile sugerează că prețurile medii de export practicate de exportatorii indieni care nu au cooperat în cursul perioadei de anchetă au fost asemănătoare cu cele stabilite pentru producătorii-exportatori cooperanți. În plus, nu există indicii care să sugereze valori normale diferite pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat.
(51)
Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit la 24,6% din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
4. INDUSTRIA UNIUNII
4.1. Producția din Uniune
(52)
Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, precum și răspunsurile verificate la chestionar date de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(53)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 52 000 de tone în decursul PA. Această cifră a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.
(54)
Astfel cum s-a indicat în considerentul (13) de mai sus, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Din cei 15 producători din Uniune care au furnizat date înainte de deschiderea procedurii, a fost selectat un eșantion de cinci societăți. Ulterior, după cum s-a arătat în considerentul (15) de mai sus, o societate a decis să nu coopereze în cadrul anchetei. Celelalte societăți cooperante incluse în eșantion reprezentau aproximativ 32% din totalul producției estimate la nivelul Uniunii în cursul PA și au fost considerate a fi reprezentative pentru industria din Uniune.
4.2. Industria Uniunii
(55)
Se consideră că toți producătorii cunoscuți din Uniune, menționați în considerentul (52) de mai sus, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare
(56)
Statisticile relevante privind importurile furnizate de Eurostat, împreună cu datele furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, inclusiv răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate, de asemenea, în evaluarea factorilor de prejudiciu relevanți.
(57)
Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice cum ar fi capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă și productivitatea, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu.
(58)
Analiza prejudiciului cu privire la datele microeconomice, precum prețurile de tranzacțiilor, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și rentabilitatea investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, stocurile, salariile, se bazează pe datele provenind de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(59)
Cei patru producători din Uniune incluși în eșantion au fost, de asemenea, incluși în eșantionul pentru examinarea expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox originare din China și Taiwan, încheiată la 7 ianuarie 2012 (4). În cadrul acestei examinări, a fost inclusă în eșantion o altă societate, care nu a fost inclusă în eșantionul pentru ancheta actuală. Având în vedere că perioada luată în considerare pentru analiza prejudiciului se suprapune cu cea din reexaminarea expirării măsurilor, datele pentru anii 2008 și 2009 sunt identice, cu excepția celor privind una dintre societăți. Prin prezentarea de informații cu privire la cifrele pentru 2008 și 2009 ar fi posibil să se deducă cifrele privind societatea care nu a fost inclusă în eșantion în cazul de față. Prin urmare, au fost indexați microindicatorii cum ar fi stocurile, salariile, investițiile, fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea.
5.2. Consumul la nivelul Uniunii
(60)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune, în cadrul Uniunii, astfel cum sunt menționate în reclamație și verificate încrucișat cu răspunsurile la chestionarele de eșantionare și datele verificate obținute de la producătorii incluși în eșantion. În plus, a fost luat, de asemenea, în considerare, volumul importurilor pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru perioada luată în considerare.
(61)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2008
2009
2010
PA
Consumul în Uniune (tone)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indice (2008 = 100)
100
84
101
109
Surse: Eurostat, datele din reclamație și răspunsurile la chestionar.
(62)
Consumul total pe piața UE a crescut cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere drastică cu 16%, aparent datorită efectelor negative globale ale crizei economice asupra pieței, ulterior consumul redresându-se cu 21% între anii 2009 și 2010 și ulterior cu încă 7% între 2010 și PA.
5.3. Importuri din India
(63)
Importurile în Uniune din India au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:
Tabelul 2
2008
2009
2010
IP
Volumul importurilor provenite din India (tone)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indice (2008 = 100)
100
130
151
165
Cotă de piață
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indice (2008 = 100)
100
155
149
152
Surse: Eurostat și răspunsurile producătorilor-exportatori la chestionar.
(64)
Importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%, în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost mai accentuată între 2008 și 2009, când importurile au crescut cu 30%, iar consumul a scăzut cu 16%. Anual, importurile din India au continuat să crească în 2010 (+ 16%) și în perioada de anchetă (+ 10%).
5.4. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
Tabelul 3
2008
2009
2010
PA
Preț mediu la import (EUR/tonă)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indice (2008 = 100)
100
79
85
91
Surse: Eurostat și răspunsurile la chestionar ale producătorilor-exportatori din UE incluși în eșantion.
(65)
Prețurile medii ale importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în cursul perioadei luate în considerare. Aceasta explică creșterea cotei de piață a Indiei de la 12,1% la 18,3% în cursul aceleiași perioade. Cea mai mare creștere a avut loc între 2008 și 2009, când exportatorii indieni au câștigat mai mult de 6 puncte procentuale din cota de piață.
(66)
În scopul determinării subcotării prețurilor pe durata PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienți neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din India către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(67)
Compararea prețurilor s-a realizat pe tipuri de tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, când este exprimat ca procentaj din cifra de afaceri în cursul perioadei de anchetă a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, indică o subcotare a prețurilor variind între 3% și 13%. Ar trebui remarcat în această privință că producătorul-exportator indian care s-a constatat că nu a practicat dumpingul a avut cea mai mare marjă de subcotare.
5.5. Situația economică a industriei din Uniune
(68)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria Uniunii pe durata perioadei analizate.
5.5.1. Capacitatea de producție, producția și gradul de utilizare a capacității de producție
Tabelul 4
2008
2009
2010
IP
Volumul producției (tone)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacitatea de producție (în tone)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indice (2008 = 100)
100
90
92
79
gradul de utilizare a capacității de producție
49 %
44 %
48 %
46 %
Indice (2008 = 100)
100
90
98
94
Surse: Ansamblul industriei din Uniune.
(69)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut semnificativ, cu 25% în perioada luată în considerare. Împreună cu o scădere a cererii, producția a scăzut brusc cu 19% în 2009, după care s-a redresat cu aproximativ 10% în 2010. În perioada de anchetă, deși consumul în Uniune a crescut cu 7%, producția Uniunii a scăzut, din nou, cu aproximativ 17% în comparație cu anul precedent.
(70)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 21% în cursul perioadei luate în considerare. Gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut, de asemenea, în cursul perioadei luate în considerare, rămânând în mod constant sub 50%.
5.5.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (tone)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indice (2008 = 100)
100
80
82
86
Cotă de piață
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indice (2008 = 100)
100
95
81
79
Surse: Ansamblul industriei din Uniune
(71)
În contextul creșterii consumului (+ 9%), volumul vânzărilor produsului similar vândut către primul client neafiliat din Uniune a scăzut cu 14% pe parcursul perioadei luate în considerare. Ca urmare, cota de piață a scăzut de la 46,5% în 2008 la 36,6% în PA. După o scădere accentuată în 2009 (-20%), volumul vânzărilor s-a redresat ușor în 2010 și în perioada de anchetă.
5.5.3. Creșterea
(72)
Consumul în Uniune a crescut cu 9% între 2008 și PA. Cu toate acestea, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în aceeași perioadă, cu 14% și, respectiv, 21%. În același timp, importurile din India au crescut semnificativ, cu 65%.
5.5.4. Ocuparea forței de muncă
Tabelul 6
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
1 007
863
821
761
Indice (2008 = 100)
100
86
82
76
Productivitate (unitate/salariat)
Indice (2008 = 100)
100
95
110
99
Surse: Ansamblul industriei din Uniune
(73)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 24% în cursul perioadei luată în considerare. Între 2008 și PA, costurile forței de muncă per angajat au crescut cu 6%.
(74)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană ocupată anual, a scăzut puțin, cu 1% în perioada luată în considerare. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a început să se redreseze către PA.
5.5.5. Prețurile medii unitare din Uniune
Tabelul 7
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în UE către clienți neafiliați (EUR/tonă)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indice (2008 = 100)
100
64
90
98
Surse: răspunsurile producătorilor incluși în eșantion la chestionare
(75)
Prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, industria din Uniune a fost obligată să își reducă prețurile de vânzare cu 36%, în contextul încetinirii creșterii economice și al unei puternice scăderi a prețurilor importurilor din India (-21%). În 2010 și în perioada de anchetă, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune s-au redresat.
(76)
Ancheta a arătat că tendința de scădere a prețurilor de vânzare în 2009 reflectă scăderea cu 18% a costurilor față de nivelurile din 2008. Această scădere a costurilor s-a datorat, în principal, scăderii prețurilor la materiile prime, în special cele ale nichelului, care are o dinamică de preț instabilă. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India în 2009.
5.5.6. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile.
Tabelul 8
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
Indice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Fluxul de lichidități
Indice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investiții (EUR)
Indice (2008 = 100)
100
29
59
6
Rentabilitatea investițiilor
Indice (2008 = 100)
100
284
59
28
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(77)
Ancheta a arătat că, deși scăderea prețurilor de vânzare reflectă parțial scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune s-a aflat sub presiunea importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din India. Rentabilitatea industriei din Uniune a fost negativă de la începutul perioadei în cauză. În special în 2009, industria din Uniune a fost obligată să reducă prețurile de vânzare cu mai mult decât scăderea costurilor, având în vedere expansiunea importurilor la prețuri scăzute din India. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a profitabilității în anul respectiv. Cu toate acestea, în 2010 și pe durata perioadei de anchetă, rentabilitatea s-a îmbunătățit, dar a rămas negativă.
(78)
Fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care a arătat o tendință de creștere și a devenit pozitivă în perioada de anchetă.
(79)
După efectuarea, în 2008, a investițiilor în producția de dispozitive de fixare din oțel inox, investițiile au scăzut cu aproximativ 94% în cursul perioadei luate în considerare. Rentabilitatea investițiilor a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare și a rămas tot timpul negativă.
(80)
Evoluția rentabilității, a fluxului de lichidități precum și nivelul scăzut al investițiilor indică faptul că este posibil ca producătorii din UE incluși în eșantion să fi avut dificultăți de mobilizare a capitalului.
5.5.7. Stocuri
Tabelul 9
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale ale industriei din Uniune
Indice (2008 = 100)
100
92
100
103
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(81)
Nivelul stocurilor societăților din Uniune incluse în eșantion a crescut cu 3% în timpul perioadei luate în considerare. În 2009, nivelul stocurilor finale a scăzut cu 8%; ulterior, în 2010 și în perioada de anchetă, acesta a crescut cu 8% și, respectiv, 3%.
5.5.8. Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(82)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a practicat dumpingul. Prin urmare, importurile care fac obiectul unui dumping au reprezentat 13% din volumul total de dispozitive de fixare din oțel inox exportate din India către Uniune. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor actuale de dumping asupra industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.6. Concluzie privind prejudiciul
(83)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, cum ar fi producția (-25%), gradul de utilizare a capacității de producție (-6%), volumul de vânzări (-14%), cota de piață (-21%) și ocuparea forței de muncă (-24%), s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În contextul unei creșteri a consumului, atât volumul vânzărilor, cât și cota de piață au scăzut. Volumul vânzărilor a crescut ușor în 2010 și în perioada de anchetă în comparație cu 2009; cu toate acestea, industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, având în vedere creșterea volumului importurilor indiene, care a crescut constant de-a lungul perioadei luate în considerare, la prețuri constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.
(84)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea, au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că capacitatea industriei Uniunii de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă.
(85)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(86)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din India au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
(87)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător exportator-indian, menționat în considerentele (39) și (42), reprezentând 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă, nu a practicat dumpingul. Prin urmare, numai 13% din exporturile indiene ale produsului în cauză în Uniune în cursul PA, au fost efectuate la prețuri de dumping. Aceste importuri care fac obiectul unui dumping au deținut o cotă de piață de 2% în PA.
6.2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(88)
Ancheta a arătat o creștere de 9% a consumului din Uniune în cursul perioadei luate în considerare, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14%, iar cota de piață a scăzut cu 21%.
(89)
În ceea ce privește prețurile, prețurile medii de import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. Cu toate acestea, acestea erau cu aproximativ 12% mai ridicate decât prețurile practicate de societatea indiană în legătură cu care s-a constatat că nu practicat dumpingul.
(90)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că volumul limitat al importurilor care fac obiectul unui dumping din India, care au un preț mai ridicat decât cel al importurilor care nu fac obiectul unui dumping, ar fi putut avea cel mult un rol extrem de limitat în deteriorarea situației industriei din Uniune.
6.3. Efectul altor factori
6.3.1. Importuri care nu fac obiectul unui dumping din India
(91)
Volumul total al importurilor din India a crescut semnificativ, cu 65% în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață a acestora crescând de la 12,1% la 18,3%. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile care nu fac obiectul unui dumping au reprezentat 87% din totalul volumului exporturilor indiene în perioada de anchetă, echivalentul unei cote de piață de 15% în cursul perioadei de anchetă, față de cota de piață de 2% a importurilor care fac obiectul unui dumping din India în aceeași perioadă.
(92)
Prețurile importurilor din India au scăzut, în general, cu 9% în perioada luată în considerare, rămânând întotdeauna mai reduse decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Trebuie remarcat, cu toate acestea, că, astfel cum se explică în considerentul (89), prețurile medii ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping au subcotat prețurile industriei din Uniune mai mult decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping.
6.3.2. Importuri din alte țări terțe
Tabelul 10
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor din alte țări terțe în tone
50 010
37 633
54 454
59 255
Indice (2008 = 100)
100
75
109
118
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indice (2008 = 100)
100
90
107
109
Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe în EUR/tonă
5 380
5 236
5 094
5 234
Indice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volumul importurilor provenite din Malaysia (tone)
13 712
9 810
9 611
9 966
Cota de piață a importurilor provenite din Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Prețul mediu al importurilor provenite din Malaysia (EUR/tonă)
4 203
2 963
3 324
3 633
Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)
7 046
5 406
15 576
18 149
Cota de piață a importurilor provenite din Filipine
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Prețul mediu al importurilor provenite din Filipine (EUR/tonă)
4 645
3 474
3 714
3 912
Volumul importurilor din Republica Populară Chineză (tone)
2 332
2 452
3 217
3 288
Cota de piață a importurilor din Republica Populară Chineză (tone)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Prețul mediu al importurilor din Republica Populară Chineză (EUR/tonă)
4 004
4 561
5 272
5 648
Volumul importurilor originare din Taiwan (în tone)
4 304
3 703
6 451
6 640
Cota de piață a importurilor originare din Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Prețul mediu al importurilor din Taiwan (EUR/tonă)
5 092
4 719
4 755
4 943
Surse: Eurostat
(93)
Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de dispozitive de fixare din oțel inox originare din alte țări terțe a crescut cu 18% în cursul perioadei luate în considerare. În același timp, prețurile medii la import au scăzut cu aproximativ 3% în cursul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 9%.
(94)
Începând cu 19 noiembrie 2005, sunt în vigoare măsuri antidumping asupra importurilor de dispozitive de fixare din oțel inox provenite din Republica Populară Chineză și din Taiwan. În ciuda măsurilor, importurile din aceste două țări au crescut în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare, deși cotele de piață au rămas destul de modeste, la 2,5% și, respectiv, 5,1% în cursul PA. Alte surse principale ale importurilor sunt Filipine și Malaysia. În special importurile din Filipine au crescut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare, cota de piață crescând de la 5,8% în 2008 la 13,8% în cursul PA.
(95)
În ceea ce privește Malaysia, a existat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei luate în considerare, cu toate acestea, importurile au avut o cotă de piață de 7,6% în cursul PA. Volumul importurilor din Filipine a crescut în mod semnificativ în timpul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, astfel cum a reieșit în urma anchetei, prețul mediu de import din Filipine a fost cu mult mai mare, și anume, cu aproximativ 20%, decât prețul mediu al acestor dispozitive de fixare din oțel inox din India.
(96)
În ceea ce privește prețurile de import, prețurile medii globale ale importurilor din alte țări terțe au rămas relativ stabile în perioada luată în considerare și au fost întotdeauna superioare prețurilor medii de vânzare ale industriei din Uniune și prețurilor medii de import din India.
(97)
Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează că importurile din alte țări terțe nu au cauzat prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
6.3.3. Criza economică
(98)
Criza economică, explică parțial scăderea consumului din Uniune în 2009. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în pofida scăderii de 16% a consumului în 2009, volumul importurilor din India a crescut cu 30%.
(99)
În 2010 și în cursul perioadei de anchetă, consumul la nivelul Uniunii a crescut în acord cu redresarea economică generală. Cu toate acestea, volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut puțin, cu 3% în 2010 și cu 4,7% în perioada de anchetă, în comparație cu o creștere anuală a importurilor din India cu 16% și, respectiv, 10%.
(100)
În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor din India care făceau obiectul unui dumping, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, importurile din India la prețuri scăzute, care, în majoritatea lor nu au făcut obiectul unui dumping, au intensificat efectul încetinirii creșterii economice și, chiar în cursul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige cota de piață pierdută în favoarea importurilor din India.
(101)
Prin urmare, deși criza economică din 2008-2009 a putut avea o contribuție la performanțele slabe ale industriei din Uniune, aceasta nu poate fi considerată a avea un impact semnificativ asupra situației prejudiciabile a industriei din Uniune.
6.3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
Tabelul 12
2008
2009
2010
PA
Vânzări la export (în tone)
967
689
933
884
Indice (2008 = 100)
100
71
97
91
Preț de vânzare unitar (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Indice (2008 = 100)
100
64
84
90
Surse: Răspunsurile la chestionare ale producătorilor din UE incluși în eșantion
(102)
În cursul perioadei analizate, volumul vânzărilor la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion a scăzut cu 9%, în timp ce prețurile medii la export, cu 10%. În timp ce nu se poate exclude posibilitatea ca evoluția negativă a rezultatelor la export să fi avut un impact suplimentar negativ asupra industriei din Uniune, s-a considerat că, ținând seama de volumul scăzut al exporturilor în relație cu vânzările pe piața Uniunii, acest impact nu a fost hotărâtor în ceea ce privește prejudiciul constatat.
6.4. Concluzie privind cauzalitatea
(103)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din India. De asemenea, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(104)
Cu toate acestea, ținând seama de concluzia că cel mai mare producător-exportator din India, care a reprezentat 87% din exporturile indiene către Uniune în perioada de anchetă nu a exportat dispozitive de fixare din oțel inox în Uniune la prețuri care fac obiectul unui dumping, se consideră că nu poate fi stabilită în mod satisfăcător o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping, reprezentând numai 13% din cantitățile totale exportate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Într-adevăr, nu se poate afirma că exporturile indiene care fac obiectul unui dumping ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, ținând seama de sfera lor limitată de volum și de cota de piață foarte limitată (2%), precum și de faptul că prețurile lor au fost în medie cu 12% mai mari decât cele ale importurilor care nu fac obiectul unui dumping.
(105)
Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, inclusiv a importurilor care nu fac obiectul unui dumping, a importurilor din alte țări terțe, a crizei economice, precum și a performanței la export a societăților din cadrul industriei din Uniune incluse în eșantion a arătat că prejudiciul suferit de către industria din Uniune pare să fi fost cauzat de impactul importurilor care nu fac obiectul unui dumping din India, care au reprezentat 87% din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul PA și care au fost realizate la prețuri semnificativ mai mici decât importurile care fac obiectul unui dumping.
7. ÎNCHEIEREA PROCEDURII ANTIDUMPING
(106)
În absența unei legături cauzale semnificative între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune, se consideră că măsurile antidumping nu sunt necesare și, în consecință, prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(107)
Reclamantul și toate celelalte părți interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite nu a modificat concluzia că prezenta procedură antidumping ar trebui încheiată.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Procedura antidumping privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inox și componente ale acestora, originare din India, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, se încheie.
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare date publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 22 martie 2012.