VERORDNUNG (EU) Nr. 118/2011 DER KOMMISSION
vom 10. Februar 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken mit Ursprung in Thailand
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 20. Mai 2010 kündigte die Europäische Kommission („Kommission“) im Wege einer Einleitungsbekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (2) an, ein Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken mit Ursprung in Thailand („betroffenes Land“) in die Union einzuleiten.
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 6. April 2010 von der Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion bestimmter Ringbuchmechaniken in der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in Thailand, die Vertreter des betroffenen Landes sowie die ihr bekannten Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen meldeten, Fragebogen zu, also dem Antragsteller, den anderen ihr bekannten Unionsherstellern, dem ihr bekannten ausführenden Hersteller in Thailand, den Vertretern des betroffenen Landes sowie den ihr bekannten Einführern und Verwendern. Alle Parteien, die fristgerecht einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Die Kommission erhielt ausgefüllte Fragebogen und andere Beiträge von einem ausführenden Hersteller in Thailand, dem antragstellenden Unionshersteller, fünf unabhängigen Einführern und Händlern (darunter einem, der auch Hersteller in der Union ist) sowie einem Verwender.
(6)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung des Dumpings und der daraus resultierenden Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
(a)
Unionshersteller
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Österreich
(b)
Ausführender Hersteller in Thailand
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand
(c)
Mit dem ausführenden Hersteller in Thailand verbundene Unternehmen
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
(d)
Einführer in der Union
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Italien
-
Rendol enterprises, Reilingen, Deutschland
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien (auch Hersteller in der Union)
-
Winter Company Spain S.A., Spanien
1.3. Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum
(7)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZ („Schadensuntersuchungszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(8)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Ringbuchmechaniken mit Ursprung in Thailand, die aus mindestens zwei Stahlschienen oder Stahldrähten mit mindestens vier darauf angebrachten Halbringen aus Stahldraht bestehen, durch eine Abdeckung aus Stahl zusammengehalten werden und sich durch Auseinanderziehen der Halbringe oder durch einen kleinen, an der Ringbuchmechanik angebrachten Druckmechanismus aus Stahl öffnen lassen („betroffene Ware“ oder „RBM“); sie werden derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 eingereiht. Hebelmechaniken, die unter denselben KN-Code fallen, sind nicht Gegenstand dieser Untersuchung.
(9)
RBM dienen zum Ordnen von Unterlagen und Papieren. Sie werden unter anderem von Herstellern von Ringbüchern, technischen Handbüchern, Foto- und Briefmarkenalben, Katalogen und Broschüren verwendet.
(10)
Im UZ wurden in der Europäischen Union zahlreiche unterschiedliche Modelle von RBM verkauft. Die Modelle unterschieden sich nach Größe, Form, Zahl der Ringe, Größe der Grundplatte und Öffnungssystem (Auseinanderziehen der Ringe oder Druckmechanismus). Da alle RBM dieselben materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen und die verschiedenen RBM-Modelle innerhalb bestimmter Spannbreiten austauschbar sind, kam die Kommission zu dem Schluss, dass alle RBM für die Zwecke dieses Verfahrens eine einzige Ware darstellen.
2.2. Gleichartige Ware
(11)
Die Untersuchung ergab, dass die in Thailand hergestellte und auf dem thailändischen Inlandsmarkt verkaufte Ware und die in der Union von den Unionsherstellern hergestellte und verkaufte Ware dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften sowie dieselben grundlegenden Verwendungen aufweisen. Daher werden sie vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. STICHPROBENVERFAHREN
3.1. Bildung einer Stichprobe der unabhängigen Einführer
(12)
Angesichts der großen Zahl unabhängiger Einführer war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle der Kommission bekannten unabhängigen Einführer aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware (gemäß der Definition in Abschnitt 2.1) zu übermitteln.
(13)
Nach der Prüfung der vorgelegten Informationen und angesichts der geringen Zahl von Einführern, die sich zur Mitarbeit bereit erklärten, wurde ein Stichprobenverfahren als überflüssig erachtet.
4. DUMPING
(14)
Ein Unternehmen in Thailand übermittelte eine Antwort auf den Fragebogen für ausführende Hersteller. Auch ein am Verkauf der betroffenen Ware beteiligtes Unternehmen mit Sitz in Hongkong, das mit diesem ausführenden Hersteller verbunden ist, beantwortete den Fragebogen. Den von Eurostat gemeldeten Einfuhrdaten zufolge entfielen auf den ausführenden Hersteller (zusammen mit seinem verbundenen Unternehmen) alle Ausfuhren aus Thailand in die Union.
4.1. Normalwert
(15)
Die Untersuchung ergab, dass der ausführende Hersteller unvollständige und unrichtige Angaben zu wesentlichen Elementen seiner Produktionskosten machte, etwa zum sichtbaren Verbrauch an Nickelmetall und zum sichtbaren Verbrauch an anderen Rohstoffen. Darüber hinaus waren auch andere Angaben zu den Produktionskosten und Produktionskapazitäten widersprüchlich und ließen sich nicht miteinander in Einklang bringen. Und schließlich ging aus der Untersuchung hervor, dass es ein verbundenes Unternehmen mit Sitz in der Volksrepublik China gab, das entgegen den ursprünglichen Behauptungen des ausführenden Herstellers am Verkauf und an der Verwaltung der betroffenen Ware beteiligt war. In den angegebenen Kosten waren die entsprechenden Kosten dieses verbundenen Unternehmens nicht enthalten, daher wurden die diesbezüglichen Daten als unvollständig erachtet.
(16)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass die vorgelegten Kostendaten keine hinreichend genaue Grundlage für die Ermittlung des Normalwertes darstellten. Deshalb wurde beschlossen, nach Artikel 18 der Grundverordnung die Feststellungen zumindest teilweise auf der Grundlage der verfügbaren Fakten zu treffen.
(17)
Das Unternehmen wurde nach Artikel 18 Absatz 4 der Grundverordnung unverzüglich unterrichtet und erhielt die Möglichkeit zu weiteren Erläuterungen. Die von dem Unternehmen vorgelegten Erläuterungen wurden indessen als nicht zufriedenstellend erachtet, da es die festgestellten Widersprüche nicht zu klären vermochte. Das Unternehmen konnte zudem die Beweise dafür, dass es unvollständige, unrichtige und irreführende Informationen vorgelegt hatte, nicht widerlegen. Es legte ferner keine wesentlichen Informationen über das vorgenannte verbundene Unternehmen mit Sitz in der Volksrepublik China vor, das an der Herstellung und am Verkauf der betroffenen Ware beteiligt war.
(18)
Aus den vorstehenden Gründen wurde beschlossen, den Normalwert für den ausführenden Hersteller vorläufig nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen zu ermitteln.
(19)
Da keine anderen, zuverlässigeren Informationen vorgelegt wurden, wurde der Normalwert vorläufig anhand der im Antrag enthaltenen Angaben zu den Herstellkosten in Thailand rechnerisch ermittelt. Diese Angaben wurden nach Artikel 18 Absatz 5 der Grundverordnung mit überprüften Informationen abgeglichen, die während der Untersuchung eingeholt wurden, einschließlich Angaben zu Personal- und Energiekosten in Thailand. Soweit angezeigt, wurden die im Antrag enthaltenen Angaben anhand der im Laufe der Untersuchung eingeholten überprüften Informationen berichtigt.
(20)
Zu den in der vorstehenden Weise ermittelten Herstellkosten wurde auf der Grundlage der im Antrag enthaltenen Angaben ein angemessener Betrag für VVG-Kosten und Gewinne, nämlich 16 % bzw. 8 %, hinzugerechnet.
4.2. Ausfuhrpreis
(21)
Der ausführende Hersteller tätigte über sein außerhalb der Union ansässiges verbundenes Handelsunternehmen Ausfuhrverkäufe in die Union.
(22)
Der Ausfuhrpreis wurde nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der Preise der Ware beim Verkauf durch das verbundene Handelsunternehmen in die Union, d. h. anhand der von einem unabhängigen Käufer tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
4.3. Vergleich
(23)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(24)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. So wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten vorgenommen.
4.4. Dumpingspanne
(25)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für den kooperierenden ausführenden Hersteller je Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis bestimmt, die ihrerseits wie oben erläutert ermittelt wurden.
(26)
Nach dieser Vorgehensweise wurden folgende vorläufige Dumpingspannen festgesetzt, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Ausführender Hersteller
Dumpingspanne
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand
17,2 %
(27)
Da auf den kooperierenden ausführenden Hersteller sämtliche Ausfuhren der betroffenen Ware aus Thailand in die Union entfielen, erschien es angebracht, die residuale Dumpingspanne in Höhe der für diesen kooperierenden ausführenden Hersteller festgestellten Dumpingspanne, also auf 17,2 %, festzusetzen.
5. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(28)
Im Untersuchungszeitraum wurden RBM in der EU von folgenden Herstellern hergestellt:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Wien, Österreich
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italien.
(29)
Der erstgenannte Hersteller ist der Antragsteller; er arbeitete an der Untersuchung mit. Die Untersuchung ergab, dass auf den Antragsteller im UZ mehr als 50 % der gesamten Unionsproduktion von RBM entfielen.
(30)
Der zweite (kleinere) Hersteller führt auch RBM aus Thailand ein und lehnte das Verfahren ab. Aus den von dem Unternehmen vorgelegten Informationen ging hervor, dass die Menge seiner Einkäufe thailändischer Waren während des gesamten Bezugszeitraums für die Schadensanalyse im Durchschnitt mit der Menge seiner eigenen Produktion vergleichbar war.
(31)
Aus diesem Grund wird es für angemessen erachtet, den zweiten Hersteller nach Artikel 4 Absatz 1 Buchstabe a aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union auszunehmen, so dass nur der antragstellende Hersteller den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikel 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung bildet. Er wird im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(32)
Es ist darauf hinzuweisen, dass der Wirtschaftszweig der Union in der Vergangenheit ursprünglich aus zwei verschiedenen Herstellern (Koloman Handler - Österreich und Robert Krause - Deutschland) bestand, die in Konkurs gingen und von einer österreichischen Gruppe übernommen wurden. Diese Unternehmen wurden erheblich umstrukturiert, wobei 2003 die heutige Struktur „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ geschaffen wurde. Die Hauptverwaltung hat ihren Sitz in Österreich, während die Produktion in Ungarn erfolgt.
6. SCHÄDIGUNG
6.1. Unionsverbrauch
(33)
Der Verbrauch wurde anhand der folgenden Angaben ermittelt:
-
überprüfte Gesamtmenge der Verkäufe auf dem Unionsmarkt nach den Angaben des Wirtschaftszweigs der Union und des anderen EU-Herstellers,
-
überprüfte Gesamtmenge der Ausfuhren des kooperierenden ausführenden Herstellers in Thailand in die Union nach den Fragebogenangaben für die dort verlangten Zeiträume (2008, 2009 und UZ) und nach Eurostat-Daten für die übrigen Jahre;
-
Eurostat-Daten zu den Einfuhren aus anderen Drittländern.
(34)
Auf dieser Grundlage ergab sich folgende Entwicklung des EU-Verbrauchs an RBM:
2006
2007
2008
2009
UZ
Verbrauch (1 000 Stück)
100
100
111
93
95
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten und Eurostat.
(35)
Der Verbrauch ging im gesamten Schadensuntersuchungszeitraum um 5 % zurück (3). Es ist allerdings darauf hinzuweisen, dass der Verbrauch nach einem Anstieg um rund 10 % zwischen 2006 und 2008 anschließend wieder um 15 % sank.
6.2. Einfuhren aus Thailand
a) Einfuhrmenge und Marktanteil
2006
2007
2008
2009
UZ
Einfuhrmenge
100
65
153
116
119
Marktanteil
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Quelle: überprüfte Fragebogenantworten und Eurostat.
(36)
Die Angaben zu den Einfuhren aus Thailand beruhen auf den Fragebogenantworten des kooperierenden ausführenden Herstellers - des einzigen bekannten thailändischen Ausführers - für den Zeitraum von 2008 bis zum UZ und auf Eurostat-Daten für die übrigen Jahre. Auf dieser Grundlage wurde festgestellt, dass die Gesamteinfuhren von RBM aus Thailand zwischen 2006 und dem UZ um nahezu 20 % zunahmen. Allerdings schwankten die Einfuhrmengen in diesem Zeitraum beträchtlich, und der stärkste Zuwachs war von 2007 auf 2008 zu verzeichnen, als sich die Einfuhren mehr als verdoppelten.
(37)
Die Marktanteile der Einfuhren aus Thailand wiesen insgesamt eine steigende Tendenz auf und nahmen zwischen 2006 und dem UZ um 3 Prozentpunkte zu. Ähnlich wie die Verkaufsmengen erreichten auch die Marktanteile 2008 ihren höchsten Stand (16,5 %).
b) Preis der Einfuhren der betroffenen Ware/Preisunterbietung
2006
2007
2008
2009
UZ
Einfuhrpreis
100
103
123
113
113
(38)
Die Einfuhrpreise stiegen zunächst zwischen 2006 und 2008 um mehr als 20 % und gingen anschließend wieder zurück.
(39)
Trotz eines Gesamtanstiegs um 13 % im Schadensuntersuchungszeitraum lagen die Preise der Einfuhren aus Thailand im UZ deutlich unter dem Preisniveau der Unionshersteller. Tatsächlich ergab ein Preisvergleich bei entsprechenden Modellen, soweit erforderlich nach Berichtigung, dass die durchschnittlichen Einfuhrpreise im UZ mehr als 30 % unter den Verkaufpreisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen. Ein Vergleich des durchschnittlichen Preisniveaus in den übrigen Jahren lässt für die Jahre 2006-2009 vergleichbare Unterbietungsspannen erkennen.
(40)
Auch das absolute Preisniveau der Einfuhren aus Thailand lag durchgehend unter dem Preis anderer Einfuhren und - in höherem Maße - unter dem Preis des anderen Unionsherstellers.
6.3. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union (4)
a) Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2006
2007
2008
2009
UZ
Produktion
100
130
131
80
83
Produktionskapazität
100
110
115
80
75
Kapazitätsauslastung
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Im Gesamtzeitraum waren sowohl die Produktion als auch die Produktionskapazität rückläufig, und zwar um nahezu 20 % bzw. 25 %. Der Anstieg der Kapazitätsauslastung ist nur als Ergebnis eines Abbaus der Produktionskapazität um 25 % im selben Zeitraum zu sehen. Dieser ist hauptsächlich durch Entlassungen bedingt (siehe nachstehend „Beschäftigung“).
(42)
Es ist allerdings anzumerken, dass Produktionsmenge und -kapazität sich zunächst bis 2008 verbesserten und dann deutlich zurückgingen.
b) Lagerbestände
2006
2007
2008
2009
UZ
Schlussbestand
100
137
153
124
126
(43)
Im Schadensuntersuchungszeitraum wuchsen die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt um 26 % an. Die RBM-Produktion besteht zu einem großen Teil aus Standardware, so dass der Wirtschaftszweig der Union einen gewissen Lagerbestand aufrechterhalten muss, um die Nachfrage seiner Kunden rasch befriedigen zu können. Ein Anstieg der Schlussbestände über die durchschnittliche Höhe deutet jedoch auf Absatzschwierigkeiten hin.
c) Verkaufsmenge, Marktanteil und Wachstum
2006
2007
2008
2009
UZ
EU-Verkaufsmenge
100
105
113
79
77
Marktanteile
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt nahmen im Analysezeitraum um 23 % ab, was einem Rückgang der Marktanteile von 29,6 % auf 24,0 %, also um mehr als 5 Prozentpunkte, entspricht. Tatsächlich waren die Verkaufsmengen und die Marktanteile ab 2008 rückläufig.
(45)
Die vorstehend beschriebene Gesamtentwicklung lässt erkennen, dass zwischen 2006 und dem UZ kein Wachstum des Wirtschaftszweigs der Union stattgefunden hat.
d) Verkaufspreise
2006
2007
2008
2009
UZ
Verkaufspreis
100
99
99
110
107
(46)
Der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union war bis 2008 vergleichsweise stabil. Er stieg dann 2009 um 10 % an und ging im UZ um 3 Prozentpunkte zurück. Dieser Preisanstieg ist der Kombination zweier Faktoren zu verdanken: einer Änderungen im Produktmix infolge rückläufiger Verkaufsmengen bei den stärker standardisierten - und billigeren - Waren, und dem Versuch des Wirtschaftszweigs der Union, die 2008 verzeichneten Verluste auszugleichen. Dieser Versuch schlug allerdings fehl, denn der Wirtschaftszweig der Union arbeitete auch im nachfolgenden Zeitraum weiterhin mit Verlust (siehe nachstehend).
e) Rentabilität, Kapitalrendite, Cashflow
2006
2007
2008
2009
UZ
Gewinne/Verluste in Prozent des Umsatzes
100
9
135
167
146
Cashflow
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Nettokapitalrendite
100
87
104
146
176
(47)
Der Wirtschaftszweig der Union verzeichnete im gesamten Schadensuntersuchungszeitraum Verluste, und die vorstehend aufgezeigten Entwicklungstendenzen lassen insgesamt eine Zunahme der Verluste erkennen. Die Lage besserte sich 2007 zwar geringfügig (der Breakeven-Punkt wurde nahezu erreicht), seit 2008 ist jedoch eine Verschlechterung zu beobachten. Der Rückgang des Cashflows konnte zwar etwas begrenzt werden, er blieb aber ebenfalls ab 2007 negativ. Auch die Nettokapitalrendite war während des Gesamtzeitraums negativ und ging zwischen 2006 und dem UZ kontinuierlich zurück.
f) Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
2006
2007
2008
2009
UZ
Investitionen
100
45
50
17
26
(48)
Bei den Investitionen war mit einem Rückgang um 75 % im gesamten Schadensuntersuchungszeitraum eine stark fallende Tendenz zu verzeichnen.
(49)
Wie vorstehend ausgeführt, kann angesichts seiner finanziellen Schwäche die Schlussfolgerung gezogen werden, dass die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union zur Kapitalbeschaffung aus unabhängigen Quellen stark in Mitleidenschaft gezogen war.
g) Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2006
2007
2008
2009
UZ
Beschäftigung
100
111
118
99
87
Produktivität
100
117
111
81
95
Löhne
100
106
113
92
71
(50)
Während des Gesamtzeitraums ging die Beschäftigung (Vollzeiteinheiten) um 13 % zurück; der stärkste Einbruch fand nach 2008 statt, dem Jahr, als die Beschäftigung einen Höchststand erreichte. Die Löhne folgten überwiegend demselben Trend.
(51)
Die Produktivität in Tausend Stück pro in diesem Zeitraum beschäftigte Person entwickelte sich allgemein in gleicher Weise wie die Beschäftigung, der Rückgang konnte im UZ indessen in Grenzen gehalten werden.
h) Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(52)
Auf der Grundlage der besten verfügbaren Informationen ergab die Untersuchung eine bedeutende Dumpingspanne von 17,2 % während des UZ.
i) Erholung von früherem Dumping
(53)
Der Wirtschaftszweig der Union leidet seit mehreren Jahren unter den Auswirkungen gedumpter Einfuhren. Ihm kamen jedoch bis zum Jahr 2008 die relativ wirksamen Maßnahmen zugute; danach verschlechterte sich seine Lage wieder. Diese Entwicklung wird nachstehend unter „Unionsinteresse“ ausführlicher dargestellt.
6.4. Schlussfolgerung
(54)
Die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hat sich zwischen 2006 und dem UZ eindeutig verschlechtert. Diese Entwicklung war insbesondere durch einen beträchtlichen Rückgang der Produktions- und Verkaufsmengen (- 17 % bzw. - 13 %) gekennzeichnet, der auch eine Verringerung des Marktanteils von 29,6 % auf 24 % zur Folge hatte. Auch die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union wurde in Mitleidenschaft gezogen. So erhöhte sich der Umfang der von dem Unternehmen verzeichneten Verluste, und sowohl der Cashflow also die Nettokapitalrendite folgten diesem negativen Trend. Der Versuch des Wirtschaftszweigs der Union, die Höhe der Verluste zu begrenzen, indem er 2009 seine Preise anhob, schlug fehl und seine Lage verschlechterte sich sogar.
(55)
Infolgedessen wurden die Investitionen auf ein Mindestmaß zurückgefahren, und das Unternehmen war angesichts seiner schwierigen Lage gezwungen, zahlreiche Mitarbeiter zu entlassen.
(56)
Allerdings ist anzumerken, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Verlauf des gesamten Schadensuntersuchungszeitraums zwischen 2006 und 2008 leicht verbesserte. In diesem Zeitraum entwickelten sich Produktion, Verkaufsmenge und Beschäftigung nach oben. Seit 2009 sind diese Indikatoren jedoch beträchtlich zurückgegangen. Die Rentabilitätsindikatoren dagegen waren während des gesamten Zeitraums negativ, obgleich die Rentabilität 2007 den Breakeven-Punkt nahezu erreichte.
(57)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
7. SCHADENSURSACHE
7.1. Einleitung
(58)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land verursacht wurde. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
7.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(59)
Es sei daran erinnert, dass der Unionsmarkt durch eine vergleichsweise geringe Zahl von Bezugsquellen gekennzeichnet ist (zwei in der Union, eine in Indien, eine in Thailand und nach wie vor einige Lieferungen aus China) und daher aufgrund von Preisnotierungen eine recht hohe Preistransparenz aufweist. Darüber hinaus betrifft ein erheblicher Teil der Nachfrage in der EU Standardtypen von RBM, deren Preis eine ganz entscheidende Rolle beim Kauf spielt.
(60)
In diesem Zusammenhang ergab die Untersuchung, dass sich die Einfuhren von RBM aus Thailand im Schadensuntersuchungszeitraum um nahezu 20 % erhöhten und im UZ einen Marktanteil von 15 % erreichten. Der Wirtschaftszweig der Union musste im gleichen Zeitraum einen erheblichen Rückgang seiner Verkaufsmengen hinnehmen. Des Weiteren wurde festgestellt, dass die Preise der RBM aus Thailand im UZ um mehr als 30 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, was für diese Art von Waren eine ganz beträchtliche Unterbietung darstellt.
(61)
Die große Einfuhrmenge in Verbindung mit dem niedrigen Preisniveau führte zu einem erheblichen Preisdruck auf dem Unionsmarkt. Ohne Dumping hätten die Preise der Einfuhren aus Thailand - zumindest während des UZ - um fast 20 % über ihrem tatsächlichen Niveau gelegen, was zu einem insgesamt höheren Marktpreis in der Union geführt haben könnte.
(62)
In Anbetracht der Menge und der Preise der Einfuhren wird daher die Auffassung vertreten, dass durch die gedumpten Einfuhren der Versuch des Wirtschaftszweigs der Union, wieder gewinnbringend zu arbeiten oder doch zumindest seine Verluste zu verringern, indem er seine Verkaufsmengen und/oder seine Preise im Zeitraum von 2009 bis zum UZ auf ein angemesseneres Niveau erhöhte, untergraben wurde. Der anhaltende Druck durch die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus Thailand auf den Unionsmarkt führte somit zum Rückgang der Verkaufsmengen, zur Einbuße von Marktanteilen, zu gedrückten Preisen und infolgedessen zum Rentabilitätsverlust des Wirtschaftszweigs der Union.
(63)
Es sei daran erinnert, dass in einer unlängst durchgeführten Auslaufüberprüfung (5) der Schluss gezogen wurde, dass sich der Wirtschaftszweig sich 2008 noch immer in einer sehr prekären Lage befand und nach wie vor äußerst anfällig gegenüber weiteren gedumpten Einfuhren war.
(64)
Aus den dargelegten Gründen wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus Thailand negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatten.
7.3. Auswirkungen anderer Faktoren
7.3.1. Nachfragerückgang auf dem Unionsmarkt
(65)
Die Nachfrage auf dem Unionsmarkt stieg 2008 um 10 % an, ging im darauffolgenden Jahr jedoch drastisch, nämlich um rund 15 %, zurück. Diese Entwicklung dürfte vor dem Hindergrund der Finanzkrise und der Entscheidung vieler Unternehmen zu sehen sein, ihre allgemeinen Kosten zu senken, einschließlich der Kosten für Bürobedarf. Hierunter hatte die gesamte Branche der Ringbuchhersteller zu leiden: Die Einfuhrmengen aus Indien und Thailand gingen in absoluten Werten ebenso zurück wie die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union.
(66)
Es ist allerdings darauf hinzuweisen, dass der Wirtschaftszweig der Union in relativen Werten stärker geschädigt wurde als andere Marktteilnehmer, denn sein Marktanteil verringerte sich von 30,2 % im Jahr 2008 auf 25,2 % 2009. Da die Branche der Ringbuchhersteller erhebliche Fixkosten zu tragen hat, wirkte sich der Rückgang der Verkaufsmengen negativ auf die finanzielle Lage des Antragstellers aus. Der Verbrauchsrückgang sollte jedoch im Zusammenhang mit der Entwicklung der gedumpten Einfuhren aus Thailand gesehen werden. Die thailändischen Einfuhren hatten nämlich einen erheblichen Marktanteil, der nahezu das Dreifache der dem Verbrauchsrückgang entsprechenden Menge betrug.
(67)
Unter diesem Gesichtspunkt kann der Schluss gezogen werden, dass der durch die Wirtschaftskrise verursachte Verbrauchsrückgang zu der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben könnte. Wenn es jedoch solche Auswirkungen gegeben hat, dann wurden sie mit Sicherheit durch die hier untersuchten Einfuhren beträchtlich verschärft.
7.3.2. Einfuhren aus anderen Drittländern
(68)
RBM werden auch von Indien und China hergestellt und ausgeführt. Die Einfuhren aus diesen Ländern entwickelten sich wie folgt:
2006
2007
2008
2009
UZ
Indien
Einfuhrmenge
100
93
102
88
91
Marktanteile
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Durchschnittspreis
100
99
118
116
113
China
Einfuhrmenge
100
91
153
150
151
Marktanteile
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Durchschnittspreis
100
98
90
85
86
Quelle: Eurostat
(69)
In Indien gibt es nur einen einzigen ausführenden Hersteller von RBM, und seine Einfuhren in die Union gingen im Schadensuntersuchungszeitraum um fast 10 % zurück. Dennoch entfällt auf Indien mit durchschnittlich 45 % Marktanteil im Schadensuntersuchungszeitraum ein bedeutender Teil des Unionsmarktes. Zudem stiegen die Preise der Einfuhren aus Indien insgesamt um 13 % und somit etwas mehr als die Preise der Einfuhren aus Thailand. In Anbetracht seiner starken Position auf dem Unionsmarkt und seines wettbewerbsfähigen Einfuhrpreises ist Indien ein wichtiger Konkurrent für den Wirtschaftszweig der Union. Aus den vorstehend beschriebenen Entwicklungstendenzen, d. h. rückläufigen Mengen bei steigenden Preisen, lässt sich jedoch kein Hinweis darauf ableiten, dass Indien zur Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union im UZ beigetragen hätte. Schließlich ist anzumerken, dass ein gewisser Teil der Einfuhren aus Indien, nämlich rund ein Drittel, direkt von einem mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundenen Händler erworben und auf dem Unionsmarkt verkauft wurde.
(70)
Die Einfuhren aus China unterliegen seit 2004 Antidumpingzöllen zwischen 51,2 % und 78,8 %. Von 2006 bis zum UZ nahmen diese Einfuhren um rund 50 % zu, dies entspricht einem Anstieg des Marktanteils um 2 Prozentpunkte von 3,5 % auf 5,5 %. Die Preise der Einfuhren aus China waren zwar während des gesamten Schadensuntersuchungszeitraums rückläufig, insgesamt blieb ihr Niveau jedoch weit über dem Preisniveau der Einfuhren aus Thailand, selbst wenn man die Anwendung der Antidumpingzölle unberücksichtigt lässt. Daher wird der Schluss gezogen, dass diese Einfuhren nicht zur Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union im UZ beitrugen.
(71)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus diesen Drittländern nicht, zumindest nicht nennenswert, zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
7.3.3. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(72)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde auch die Ausfuhrleistung als einer der anderen bekannten Faktoren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten.
(73)
Die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union machten im Schadensuntersuchungszeitraum rund 5 % seiner Gesamtverkäufe von RBM aus und blieben relativ konstant. Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass dies den Wirtschaftszweig der Union nicht geschädigt haben könnte.
7.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(74)
Die vorstehende Analyse zeigt, dass die Einfuhren aus Thailand dem Wirtschaftszweig der Union im UZ aufgrund ihrer Menge und ihres Preisniveaus eine bedeutende Schädigung verursachten. Tatsächlich nahmen die Einfuhren in absoluten Zahlen zu, sie waren der Untersuchung zufolge gedumpt und ihre Preise lagen erheblich unter den Preisen, die vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt für gleichartige Warentypen in Rechnung gestellt wurden. Auf diesem preisempfindlichen Markt, auf dem die Zahl der Lieferanten relativ begrenzt ist und der eine hohe Transparenz aufweist, hatte eine Preisunterbietung von mehr als 30 % eindeutig erhebliche Auswirkungen auf die Marktpreise.
(75)
Die Prüfung der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, ergab, dass der Nachfragerückgang eine Rolle gespielt haben könnte. Trotz der negativen Auswirkungen der sinkenden Nachfrage auf dem Unionsmarkt wird aber vorläufig der Schluss gezogen, dass dieser Faktor den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus Thailand und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben konnte. Tatsächlich sollte der Nachfragerückgang im Zusammenhang mit den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren gesehen werden, die die negativen Folgen der Finanzkrise weiter verschärften.
(76)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus Thailand eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
8. UNIONSINTERESSE
8.1. Vorbemerkung
(77)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise untersucht, wie sich etwaige Maßnahmen voraussichtlich auf die von diesem Verfahren betroffenen Parteien auswirken würden und welche Folgen ein Verzicht auf Maßnahmen hätte.
(78)
Zur Bewertung der voraussichtlichen Auswirkungen der Maßnahmen wurde allen interessierten Parteien nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit gegeben, ihren Standpunkt darzulegen. Der antragstellende Unionshersteller und vier unabhängige Einführer beantworteten den Fragebogen. Der andere Unionshersteller, der auch Einführer ist, legte einige Informationen vor, und ein Verwender übermittelte eine Fragenbogenantwort.
8.2. Beschreibung des Unionsmarktes
(79)
Zum besseren Verständnis der verschiedenen auf dem Spiel stehenden Interessen dürfte es angebracht sein, zunächst die wichtigsten Merkmale des Marktes zu beschreiben.
(80)
Antidumpingmaßnahmen wurden erstmals im Jahr 1997 gegenüber Einfuhren bestimmter Ringbuchmechaniken mit Ursprung in China eingeführt (6). Der ursprüngliche Zollsatz wurde drei Jahre später im Anschluss an eine Interimsüberprüfung angehoben. Diese Maßnahmen wurden unlängst zum zweiten Mal verlängert, nachdem eine Auslaufüberpüfung ergeben hatte, dass die gedumpten und schädigenden Einfuhren andernfalls wieder aufgenommen würden (7).
(81)
Nachdem in mehreren Untersuchungen festgestellt wurde, dass die Maßnahmen gegenüber China umgangen wurden, wurden sie 2004 auf Vietnam und 2006 auf die Demokratische Volksrepublik Laos ausgedehnt, und auch der Anwendungsbereich der Maßnahmen musste auf bestimmte geringfügig geänderte RBM erweitert werden (8). Schließlich ist darauf hinzuweisen, dass die Einfuhren von RBM aus Thailand Gegenstand zweier unterschiedlicher Umgehungsuntersuchungen in den Jahren 2004 und 2008 sowie einer neuen Antidumpinguntersuchung im Jahr 2008 waren. Während diese Untersuchungen nicht zur Einführung von Maßnahmen führten, ergab die jetzige Untersuchung eindeutig, dass der thailändische Ausführer in seiner Fragebogenantwort falsche Angaben machte.
(82)
Es ist anzumerken, dass RBM entweder von Händlern, von Vertretern oder direkt von den Verwendern, d. h. Ringbücher herstellenden Unternehmen, auf den Unionsmarkt eingeführt werden.
(83)
Schließlich sei daran erinnert, dass die Zahl der Hersteller von RBM, die den Unionsmarkt beliefern, relativ begrenzt ist. So gibt es außer den beiden Herstellern in der EU nur noch einen einzigen bekannten Hersteller in Thailand, einen in Indien sowie einige in China, wobei die letztgenannten, wie vorstehend erläutert, Antidumpingmaßnahmen unterliegen. Sowohl der ausführende Hersteller in Thailand als auch der in Indien stehen im Eigentum von in Hongkong ansässigen Unternehmen, nämlich Wah Hing Stationary, einem RBM-Händler mit einer Produktionsstätte in China, und World Wide Stationary, einem Unternehmen, das eine Liefervereinbarung mit Bensons hat, einem Händler im Eigentum des Wirtschaftszweigs der Union.
8.3. Wirtschaftszweig der Union
(84)
Es sei daran erinnert, dass der Wirtschaftszweig der Union vor einigen Jahren bereits mit ernsthaften finanziellen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte, unter anderem wegen unfair gehandelter Einfuhren; um sein Weiterbestehen zu sichern, musste er sich umstrukturieren, wie nachstehend erläutert.
(85)
Als 1995 der erste Antidumpingantrag gestellt wurde, bestand der Wirtschaftszweig der Union aus zwei Herstellern: Koloman Handler GmbH, einem österreichischen Unternehmen, und Robert Krause GmbH & Co, einem deutschen Unternehmen. Beide Unternehmen waren auf dem RBM-Markt der EU bereits seit langem präsent, ihre wirtschaftliche Lage verschlechterte sich jedoch so sehr, dass beide Konkurs anmelden mussten. Die Robert Krause GmbH ging 1998 in Konkurs, ebenso ihr Nachfolgeunternehmen im Jahr 2002, während Koloman Handler 2001 Insolvenz anmeldete. Beide Firmen wurden von einem anderen Unternehmen, der SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, übernommen und diese wiederum von der Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, dem Antragsteller in diesem Verfahren.
(86)
Seither hat das Unternehmen seine Tätigkeit umstrukturiert, um weltweit wettbewerbsfähiger zu werden, vor allem aber auf dem Kernmarkt des Antragstellers, d. h. dem EU-Markt. Zu dieser Unstrukturierung gehörte auch die Übernahme von Bensons, einem gut eingeführten Händler von RBM mit Niederlassungen in den Niederlanden, Singapur, dem Vereinigten Königreich und den USA.
(87)
Die Bemühungen des Wirtschaftszweigs um eine Verbesserung seiner Lage wurden jedoch durch Zollübernahme- und Umgehungspraktiken untergraben, die die positive Wirkung der Maßnahmen gegen unfaire Einfuhren verringerten, wie vorstehend erläutert. Trotz einer merklichen Verbesserung insbesondere bis zum Jahr 2008 blieb die Lage des Wirtschaftszweigs daher weiterhin prekär, wie die Untersuchung, die zur Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber China führte, ergab.
(88)
Bei der jetzigen Untersuchung wurde festgestellt, dass der Wirtschaftszweig der Union in den letzten Jahren erneut bedeutend geschädigt wurde und dass dies auf gedumpte Einfuhren mit Ursprung in Thailand zurückzuführen war.
(89)
Durch seine Umstrukturierungsbemühungen bewies der Wirtschaftszweig der Union, dass er lebensfähig und noch immer in der Lage ist, einen bedeutenden Teil des EU-Marktes zu versorgen. Er benötigt jedoch zu seiner Stabilisierung und Gesundung zusätzlichen und wirksamen Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus allen Ländern. Zwischen 2008 und dem UZ gingen fast 60 Arbeitsplätze verloren, und der Wirtschaftszweig der Union verzeichnete in den vergangenen Jahren große Verluste. Ohne Maßnahmen gegen unfair gehandelte Einfuhren aus Thailand kann nicht ausgeschlossen werden, dass der Antragsteller gezwungen sein wird, seine Tätigkeit einzustellen; mehr als 160 weitere Arbeitsplätze sind somit gefährdet.
(90)
Da festgestellt wurde, dass die Einfuhren aus Thailand den Wirtschaftszweig der Union bedeutend schädigen, dass der Wirtschaftszweig der Union alle erforderlichen Anstrengungen zu seiner Umstrukturierung unternommen hat und in der Lage ist, sich auf einem Markt zu behaupten, auf dem Einfuhren fair gehandelt werden, wird der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von RBM mit Ursprung in Thailand im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge.
8.4. Einführer und Händler
(91)
Nach der Einleitung der Untersuchung meldeten sich fünf Einführer, darunter auch der zweite Unionshersteller, und legten entweder Fragebogenantworten oder sonstige Informationen vor. Auf diese Unternehmen entfielen 75 % der Einfuhren vom RBM aus Thailand im Untersuchungszeitraum.
(92)
Einer der oben genannten Einführer, auf den rund 20 % der Gesamteinfuhren aus Thailand entfielen, beschloss nach dem Untersuchungszeitraum, seine gesamte Geschäftstätigkeit im Zusammenhang mit RBM einzustellen. Im Fall eines zweiten Einführers wurde die Verkaufsmenge von RBM im Verlauf des gesamten Schadensuntersuchungszeitraums auf ein Drittel verringert; sie machte im UZ nur noch einen geringen Teil seines Gesamtumsatzes aus (rund 1 %). Zudem stellte dieser Einführer 2008 seine Einkäufe in Thailand ein und wechselte zu einem EU-Händler. Daher wird der Schluss gezogen, dass eine etwaige Einführung von Maßnahmen sich nicht auf die Lage dieser beiden Einführer auswirken würde.
(93)
Ein weiterer Einführer, auf den weniger als 10 % der Gesamteinfuhren aus Thailand entfielen, brachte vor, im Falle der Einführung von Maßnahmen gegenüber Thailand hätte er keine alternative Bezugsquelle und wäre gezwungen, seine RBM-Tätigkeit einzustellen. Hierzu ist zunächst anzumerken, dass das Ziel von Antidumpingmaßnahmen nicht darin besteht, den Unionsmarkt gegen Einfuhren abzuschotten, sondern vielmehr darin, Einfuhren weiterhin zuzulassen, jedoch zu nicht gedumpten Preisen. Dieser Einführer könnte daher weiterhin RBM aus Thailand einführen, allerdings gegen Entrichtung von Antidumpingzöllen, und könnte diese Kosten teilweise oder ganz an seine Abnehmer weitergeben.
(94)
Es muss indessen eingeräumt werden, dass dies in Anbetracht der Preisempfindlichkeit der Ware und der Konkurrenz durch Einfuhren aus anderen Ländern wie etwa Indien nicht ohne weiteres möglich sein könnte. Zudem könnte dieser Einführer aufgrund der Struktur des Unionsmarktes und der begrenzten Anzahl der Hersteller weltweit tatsächlich Schwierigkeiten haben, auf andere Bezugsquellen auszuweichen. Es ist jedoch anzumerken, dass der Anteil der RBM-Verkäufe des Unternehmens an seinem Gesamtumsatz während des Schadensuntersuchungszeitraums von rund 40 % auf 25 % zurückging und, noch wichtiger, dass das RBM-Geschäft der Untersuchung zufolge in den vergangenen Jahren beträchtliche Verluste verursachte. Mit anderen Worten, es bestehen bereits heute Zweifel an der Lebensfähigkeit des RBM-Geschäfts dieses Einführers.
(95)
Der vierte Einführer brachte ebenfalls vor, er werde im Falle der Einführung von Maßnahmen den Handel mit RBM einstellen müssen, da er keine alternativen Bezugsquellen habe. Die Verkäufe von RBM machten in diesem Fall jedoch nur einen ganz geringen Teil des Gesamtumsatzes des Unternehmens im UZ aus, und lediglich eine Person war im Bereich der betroffenen Ware beschäftigt; wenn ein Verzicht auf das RBM-Geschäft aufgrund der Einführung von Maßnahmen unvermeidlich wäre, könnte das Unternehmen höchstwahrscheinlich relativ leicht sein Gesamtgeschäft fortführen.
(96)
Somit wird der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen die Lage der beiden vorstehend genannten Einführer zwar tatsächlich negativ beeinflussen könnte, sich jedoch nicht wesentlich auf ihre Wirtschaftstätigkeit insgesamt auswirken würde.
(97)
Die Lage des letzten Einführers ist weniger eindeutig, da rund die Hälfte seiner RBM-Verkäufe aus thailändischen Waren besteht (die einen erheblichen Teil der gesamten EU-Einfuhren von RBM aus Thailand ausmachen), während die andere Hälfte in der EU hergestellt wird. Darüber hinaus entfällt ein nicht unwesentlicher Teil des Gesamtumsatzes des Unternehmens auf den Verkauf von RBM (rund 15 %), auch wenn das Unternehmen überwiegend Hebelmechaniken verkauft. Den RBM-Verkäufen wird von dem Unternehmen auch deshalb wesentliche Bedeutung beigemessen, weil seine Abnehmer häufig verlangen, dass die Zulieferer eine vollständige Produktpalette liefern können.
(98)
Ein beträchtlicher Teil der Geschäftstätigkeit des Unternehmens ist somit von RBM-Einfuhren aus Thailand abhängig; dies gilt insbesondere für die einfacheren Waren, die benötigt werden, um eine vollständige Produktpalette anbieten zu können, eine wichtige Voraussetzung für die Erhaltung einer hinreichend großen Abnehmerzahl. Nach Angaben des Unternehmens könnte die Einführung von Maßnahmen das Ende seiner Gesamttätigkeit und den Verlust von rund 170 Arbeitsplätzen bedeuten. Es ist allerdings darauf hinzuweisen, dass dies die Beschäftigtenzahl des gesamten Unternehmens ist und dass im RBM-Tätigkeitsbereich schätzungsweise weniger als 30 Personen beschäftigt sind.
(99)
In diesem Zusammenhang ist zunächst zu betonen, dass dieses Unternehmen seine Lage auf dem RBM-Markt in den vergangenen Jahren verbessern konnte - der Marktanteil der eingeführten und der von ihm selbst hergestellten Waren erhöhte sich insgesamt im Schadensuntersuchungszeitraum von 9 % auf 15 % -, da es von den billigen gedumpten Einfuhren profitierte.
(100)
Des Weiteren könnte argumentiert werden, dass dieses Unternehmen - zumindest teilweise - weiterhin Waren aus Thailand einführen könnte, wenngleich zu nicht gedumpten Preisen, oder die Maßnahmen sogar als Gelegenheit betrachten könnte, seine Produktion und/oder seine Produktionskapazität sowie die Verkäufe von RBM aus eigener Herstellung zu steigern. Das Unternehmen selbst räumte diese Möglichkeit ein, gab indessen zu bedenken, es werde nach wie vor dem starken Wettbewerb durch Waren aus Indien ausgesetzt sein, die allerdings von vielen verschiedenen Unternehmen und nicht nur von dem mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundenen Händler eingeführt werden.
(101)
Das Unternehmen wäre zweifellos tatsächlich einem starken Wettbewerb durch Waren aus Indien ausgesetzt, deren Preise im UZ im Durchschnitt nur geringfügig über denen der Einfuhren aus Thailand lagen (+ 6 %). Solange jedoch nicht nachgewiesen ist, dass die Einfuhren aus Indien gedumpt sind, sollte dies lediglich als das Ergebnis eines fairen Wettbewerbs gesehen werden.
(102)
Schließlich könnten die negativen Auswirkungen der Maßnahmen gegenüber Thailand trotz allem etwas begrenzt werden, wenn es möglich wäre, ein gewisses Gleichgewicht zwischen einer Steigerung der eigenen Produktion und der Aufrechterhaltung der Einfuhr einer gewissen Warenmenge, allerdings zu nicht gedumpten Preisen, zu erreichen. Es sei im Übrigen daran erinnert, dass 75 % des Umsatzes des Unternehmens auf Verkäufe anderer Waren entfallen.
(103)
Aus den oben dargelegten Gründen wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen nur auf die Lage des letzten Einführers, d.h. des anderen Unionsherstellers, nennenswerte negative Auswirkungen haben könnte; dieser Einführer hat indessen in der Vergangenheit bereits in erheblichem Maße von den gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus Thailand profitiert, und die negativen Auswirkungen wären im Wesentlichen das Ergebnis des Wettbewerbs mit den Einfuhren aus Indien, was nicht als unfairer Wettbewerb betrachtet werden kann.
8.5. Verwender
(104)
Ein Verwender beantwortete den Fragebogen und gab an, rund drei Viertel seiner RBM-Einkäufe entfielen auf Einfuhren aus anderen Ländern als Thailand, der Rest verteile sich mehr oder weniger gleichmäßig auf den Wirtschaftszweig der Union und Thailand.
(105)
Dieser Verwender brachte vor, im Falle der Einführung von Maßnahmen würde die Zahl seiner Bezugsquellen begrenzt und es käme zu einer Monopolsituation. Er stützte sich dabei auf die Behauptung, der Wirtschaftszweig der Union und sein verbundener Händler Bensons, ein Einführer von Waren aus Indien, würden gewissermaßen zur einzigen Bezugsquelle auf dem Unionsmarkt werden. Einige der Einführer machten die gleichen Argumente geltend.
(106)
Hierzu ist erstens Folgendes anzumerken: Die Tatsache, dass die Zahl der Lieferanten auf dem Unionsmarkt begrenzt ist, stellt als solche keinen Grund dar, auf die Einführung von Antidumpingmaßnahmen zur Beseitigung unlauterer Handelspraktiken zu verzichten. Tatsächlich ist davon auszugehen, dass der Wirtschaftszweig der Union bei einem Verzicht auf Maßnahmen wahrscheinlich untergehen würde, und dieser Hersteller, auf den immerhin 25 % der Verkäufe auf dem EU-Markt entfallen, kann sowohl Spezialanfertigungen als auch Standardware in die EU liefern. Es wäre somit auch im Interesse der Verwender, dass dieser Wirtschaftszweig weiterhin auf dem Markt präsent bleibt.
(107)
Zweitens ist es auch im Falle der Einführung von Maßnahmen nicht ausgeschlossen, dass weiterhin Einfuhren aus Thailand auf den Unionsmarkt gelangen, wenngleich vielleicht in geringeren Mengen. In ähnlicher Weise könnte, wie vorstehend erläutert, der zweite Hersteller in der Union ebenfalls durchaus in der Lage sein, seine Tätigkeiten im Zusammenhang mit RBM fortzuführen oder sogar auszuweiten.
(108)
Schließlich werden die Einfuhren aus Indien weiter anhalten, und die Verwender, der einzige kooperierende Verwender eingeschlossen, werden auch weiterhin RBM aus diesem Land beziehen können. Auch wenn der mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundene Händler einen Liefervertrag mit den indischen Herstellern hat, so bedeutet dies nicht, dass er der ausschließliche Einführer/Vertreiber indischer Ware wäre. Ganz im Gegenteil: Auch andere Unternehmen vertreiben indische RBM auf dem Unionsmarkt, und die Verwender können RBM direkt in Indien einkaufen. In diesem Zusammenhang ist zu beachten, dass rund zwei Drittel der Ausfuhren aus Indien in die EU von anderen Unternehmen als Bensons, dem mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundenen Händler, gehandelt oder erworben werden.
(109)
Aus den vorstehenden Gründen wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von RBM mit Ursprung in Thailand höchstwahrscheinlich insgesamt keine nennenswerten negativen Auswirkungen für die Verwender der betroffenen Ware haben werden.
8.6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(110)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von RBM mit Ursprung in Thailand sprechen. Auch wenn die Einführung von Maßnahmen sich negativ auf die Lage des anderen Unionsherstellers auswirken könnte (siehe vorstehend im Abschnitt „Einführer“), der in der Vergangenheit von den gedumpten Einfuhren profitierte, ist die Kommission der Auffassung, dass dies die Notwendigkeit, die negativen Auswirkungen unfairer Einfuhren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union zu beseitigen, nicht überwiegt.
9. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
9.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(111)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(112)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung der Unionshersteller erforderlich ist.
(113)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der von solchen Herstellern unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d.h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte. Vorläufig werden 5 % des Umsatzes als angemessene Mindestgewinnspanne angesehen, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping erwartungsgemäß hätte erzielen können. Dies ist derselbe Prozentsatz, der auch in vorangegangenen Verfahren zu derselben Ware angesetzt wurde, und es liegen keine Informationen dahingehend vor, dass sich die diesbezüglichen Umstände geändert hätten und dieser Prozentsatz im vorliegenden Fall nicht angemessen wäre. Auf dieser Grundlage wurde für die Unionshersteller ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt.
(114)
Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend für jeden Warentyp auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises des ausführenden Herstellers in Thailand mit dem nicht schädigenden Preis der entsprechenden von den Unionsherstellern im UZ auf dem Unionsmarkt verkauften Warentypen bestimmt. Die sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des cif-Durchschnittswertes der Einfuhren der verglichenen Warentypen ausgedrückt. Die sich ergebende Schadensspanne war höher als die Dumpingspanne.
9.2. Vorläufige Maßnahmen
(115)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in Thailand vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Dumpingspannen festgesetzt werden.
(116)
Daher werden die Schadensbeseitigungsspannen, die Dumpingspannen und die vorgeschlagenen vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren aus Thailand, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, wie folgt festgesetzt:
Ausführender Hersteller
Vorläufiger Antidumpingzoll
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand
17,2 %
Alle übrigen Unternehmen
17,2 %
10. SCHLUSSBESTIMMUNG
(117)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb deren die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass alle Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Zölle möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Ringbuchmechaniken, die derzeit unter dem KN-Code ex 8305 10 00 (TARIC-Codes 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 und 8305100036) eingereiht werden, mit Ursprung in Thailand. Ringbuchmechaniken im Sinne dieser Verordnung sind Mechaniken, die aus mindestens zwei Stahlschienen oder Stahldrähten mit mindestens vier darauf angebrachten Halbringen aus Stahldraht bestehen und durch eine Abdeckung aus Stahl zusammengehalten werden. Sie lassen sich durch Auseinanderziehen der Halbringe oder durch einen kleinen, an der Ringbuchmechanik angebrachten Druckmechanismus aus Stahl öffnen.
(2) Der vorläufige Antidumpingzollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Europäischen Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Ware beträgt 17,2 %.
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 10. Februar 2011
REGULAMENTUL (UE) NR. 118/2011 AL COMISIEI
din 10 februarie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere, și anume reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorul-exportator cunoscut din Thailanda, reprezentanții țării în cauză, importatori și utilizatori cunoscuți. Tuturor părților care au prezentat o cerere în acest sens în termenul stabilit și care au arătat că există motive întemeiate pentru a fi audiate li s-a acordat o audiere.
(5)
Un exportator-producător din Thailanda, producătorul din Uniune reclamant, cinci importatori și comercianți independenți (unul dintre aceștia fiind și producător în Uniune), precum și un utilizator au transmis răspunsuri la chestionare și alte declarații.
(6)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
(a)
producător din Uniune
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria;
(b)
producător-exportator din Thailanda
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda;
(c)
societăți afiliate producătorului-exportator din Thailanda
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong;
(d)
importatori din Uniune
-
Giardini Srl, Settimo Milanese, Italia;
-
Rendol enterprises, Reilingen, Germania;
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia (de asemenea producător în Uniune);
-
Winter Company Spain SA, Spania.
1.3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(7)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada de examinare a prejudiciului”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(8)
Produsul în cauză constă în mecanisme de îndosariere cu inele, alcătuite din cel puțin două plăci sau sârmă din oțel pe care sunt fixate cel puțin patru semiinele din sârmă de oțel și care sunt îmbinate prin intermediul unei plăci de acoperire din oțel. Acestea se deschid fie trăgând semiinelele, fie cu ajutorul unui mic dispozitiv de declanșare din oțel fixat pe mecanismul de îndosariere cu inele, sunt originare din Thailanda („produsul care face obiectul anchetei”) și se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00. Mecanismele cu pârghie în formă de arc încadrate la același cod NC nu sunt incluse în sfera de aplicare a prezentei anchete.
(9)
Mecanismele de îndosariere cu inele sunt utilizate pentru a clasa diferite tipuri de documente sau hârtii. Ele sunt folosite, printre altele, de către producătorii de dispozitive de îndosariere cu inele, de manuale tehnice, de albume pentru fotografii și timbre, de cataloage și de broșuri.
(10)
Un mare număr de tipuri diferite de mecanisme de îndosariere cu inele au fost vândute în Uniunea Europeană în cursul PA. Modelele variază în funcție de dimensiune, formă și număr de inele, de dimensiunea plăcii de susținere și de sistemul de deschidere a inelelor (prin tragerea inelelor sau cu ajutorul unui dispozitiv de deschidere). Având în vedere că toate prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice, iar modelele de mecanisme de îndosariere cu inele pot fi, în anumite game, interschimbabile, Comisia a stabilit că toate mecanismele de îndosariere cu inele constituie un produs unic în scopul prezentei proceduri.
2.2. Produsul similar
(11)
S-a constatat faptul că produsul fabricat și vândut pe piața internă a Thailandei și produsul fabricat și vândut pe piața Uniunii de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea importatorilor independenți
(12)
Având în vedere numărul aparent ridicat de importatori independenți, în avizul de deschidere s-a preconizat o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți cunoscuți au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se specifică în secțiunea 2.1 de mai sus), desfășurate în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010.
(13)
După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.
4. DUMPINGUL
(14)
O societate din Thailanda a răspuns la chestionarul pentru producători-exportatori. O societate implicată în vânzările de produs în cauză și localizată în Hong Kong, afiliată acestui producător-exportator a răspuns, de asemenea, la chestionar. Pe baza datelor de import comunicate de Eurostat, producătorul-exportator (împreună cu societatea sa afiliată) reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze în Uniune.
4.1. Valoarea normală
(15)
Ancheta a dezvăluit faptul că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și incorecte referitoare la elemente semnificative în ceea ce privește costurile sale de producție, precum consumul aparent de nichel și consumul aparent de alte materii prime. În plus, alte date declarate în legătură cu costurile de producție și capacitățile de producție au fost contradictorii și nu au putut fi verificate. În cele din urmă, ancheta a dezvăluit faptul că, în mod contrar declarațiilor inițiale ale producătorului-exportator, o societate afiliată localizată în Republica Populară Chineză participa la vânzarea și administrarea produsului în cauză. Costurile declarate nu includeau costurile relevante ale respectivei societăți afiliate și, prin urmare, au fost considerate incomplete.
(16)
În temeiul constatărilor de mai sus, s-a ajuns la concluzia că datele furnizate referitoare la costuri nu reprezintă o bază suficient de exactă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, concluziile au trebuit fondate, cel puțin parțial, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(17)
Societatea în cauză a fost informată imediat și a avut posibilitatea de a furniza explicații complementare în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, explicațiile furnizate de societate au fost nesatisfăcătoare având în vedere faptul că aceasta nu a clarificat contradicțiile constatate. Societatea nu a putut nici să prezinte elemente care să contrazică dovezile care arătau că respectivele societăți au furnizat informații incomplete, false și înșelătoare. Mai mult, societatea nu a furnizat informații esențiale despre societatea afiliată, mai sus menționată, cu sediul în Republica Populară Chineză, care era implicată în activitățile de producție și vânzare a produsului în cauză.
(18)
Având în vedere informațiile prezentate mai sus, s-a hotărât că valoarea normală pentru producătorul-exportator ar trebui să fie determinată provizoriu pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(19)
În lipsa altor informații mai fiabile, valoarea normală a fost calculată provizoriu pe baza informațiilor referitoare la costul de producție din Thailanda, furnizate în cadrul plângerii. În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, informațiile respective au fost confruntate cu informații verificate obținute în timpul anchetei, printre care se numără date referitoare la costurile legate de personal și de energie în Thailanda. Acolo unde a fost considerat necesar, informațiile furnizate în cadrul plângerii au fost corectate în funcție de informațiile verificate obținute în timpul anchetei.
(20)
Pe baza informațiilor furnizate în cadrul plângerii, la costurile de producție stabilite mai sus a fost adăugată o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate, precum și pentru beneficiile realizate, de 16 % și, respectiv, 8 %.
4.2. Prețul de export
(21)
Producătorul-exportator exporta în uniune prin intermediul societății comerciale afiliate localizate în afara Uniunii.
(22)
Prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor produsului în momentul vânzării efectuate de societatea comercială afiliată pe piața Uniunii, și anume către un cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează a fi plătite.
4.3. Comparație
(23)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(24)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În măsura în care erau aplicabile și justificate, au fost efectuate ajustări în temeiul diferențelor în materie de costuri de transport, de asigurare și de credit.
4.4. Marja de dumping
(25)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul-exportator care a cooperat s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată pe tip de produs și un preț de export mediu ponderat pe tip de produs, astfel cum s-a stabilit mai sus.
(26)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Producător-exportator
Marja de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda
17,2 %
(27)
Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 17,2 %.
5. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(28)
În cursul perioadei de anchetă, în UE au fost fabricate mecanisme de îndosariere cu inele de către următorii producători:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viena, Austria;
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Italia.
(29)
Primul producător este solicitantul care a cooperat la anchetă. Ancheta a stabilit că solicitantul reprezenta mai mult de 50 % din producția totală de mecanisme de îndosariere cu inele din Uniune în cursul PA.
(30)
Al doilea producător (mai mic) importă, de asemenea, mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda și s-a opus procedurii. În baza informațiilor furnizate de societate, s-a constatat că în timpul perioadei de examinare a prejudiciului, volumul de achiziții de produse thailandeze a fost comparabil, în medie, cu volumul propriei sale producții.
(31)
Conform informațiilor de mai sus, se consideră că, în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a), al doilea producător ar trebui să fie exclus din definiția industriei din Uniune și, prin urmare, numai producătorul solicitant ar trebui să constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În consecință, acesta este denumit în continuare „industria din Uniune”.
(32)
Ar trebui remarcat faptul că, în trecut, industria din Uniune era compusă inițial din doi producători diferiți (Koloman Handler - Austria și Robert Krause - Germania), care au dat faliment și au fost preluați de către un grup austriac. Aceste societăți au făcut obiectul unei restructurări semnificative, iar structura actuală, „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” a fost înființată în 2003. Sediul social se află în Austria, în timp ce producția este realizată în Ungaria.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul din Uniune
(33)
Consumul s-a stabilit pe baza următoarelor elemente:
-
vânzări totale verificate realizate pe piața Uniunii, declarate de industria din Uniune și de celălalt producător din UE;
-
volumul total verificat al exporturilor realizate către UE de către producătorul-exportator cooperant din Thailanda, în perioadele solicitate în chestionar (anii 2008, 2009 și PA); în ceea ce privește ceilalți ani, s-au utilizat datele Eurostat;
-
date Eurostat referitoare la importurile din celelalte țări terțe.
(34)
Pe această bază, consumul de mecanisme de îndosariere cu inele în UE a evoluat după cum urmează:
2006
2007
2008
2009
PA
Consum (în mii de bucăți)
100
100
111
93
95
Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat.
(35)
Consumul a scăzut cu 5 % în cursul perioadei totale de examinare a prejudiciului (3). Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că după o creștere de aproximativ 10 % între 2006 și 2008, consumul a scăzut cu 15 % în perioada următoare.
6.2. Importuri din Thailanda
(a) Volumul importurilor și cota de piață
2006
2007
2008
2009
PA
Volumul importurilor
100
65
153
116
119
Cota de piață
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Sursă: răspunsuri verificate la chestionar și Eurostat.
(36)
Importurile din Thailanda pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA sunt stabilite pe baza răspunsurilor la chestionar furnizate de către producătorul-exportator cooperant - singurul exportator thailandez cunoscut - și a datelor Eurostat pentru ceilalți ani. În funcție de informațiile de mai sus, s-a stabilit că volumul total al importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și PA. Cu toate acestea, nivelul importurilor a fluctuat în mod semnificativ în această perioadă, cea mai importantă creștere înregistrându-se între 2007 și 2008, când importurile au crescut mai mult decât dublu.
(37)
Cotele de piață deținute de Thailanda au urmat o tendință generală de creștere și au crescut cu trei puncte în perioada cuprinsă între 2006 și PA. La fel ca în cazul volumului de vânzări, cotele de piață au atins cel mai înalt nivel în 2008, adică 16,5 %.
(b) Prețul de import al produsului în cauză/subcotarea
2006
2007
2008
2009
PA
Prețul de import
100
103
123
113
113
(38)
Mai întâi, prețurile de import au crescut cu peste 20 % în perioada cuprinsă între 2006 și 2008 și au scăzut în perioada următoare.
(39)
În pofida unei creșteri globale de 13 % în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, prețurile thailandeze au rămas semnificativ mai scăzute față de prețurile producătorilor din Uniune în timpul PA. Comparația prețurilor în raport cu modelele corespunzătoare, ajustate în mod adecvat în funcție de caz, a arătat, în mod efectiv, că, în medie, prețurile de import erau cu peste 30 % mai mici decât prețul de vânzare practicat de industria din Uniune în timpul PA. O comparație a nivelului mediu al prețurilor în ceilalți ani sugerează rate de subcotare comparabile pentru perioada 2006-2009.
(40)
Nivelul absolut al prețurilor de import thailandeze era, de asemenea, în mod sistematic inferior prețurilor altor importuri și, într-o mai mare măsură, inferior prețurilor practicate de către celălalt producător din uniune.
6.3. Situația economică a industriei din Uniune (4)
(a) Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
2006
2007
2008
2009
PA
Producția
100
130
131
80
83
Capacitate de producție
100
110
115
80
75
Gradul de utilizare a capacității de producție
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
În timpul întregii perioade, a scăzut atât producția, cât și capacitatea de producție cu aproximativ 20 % și, respectiv, 25 %. Gradul crescut de utilizare a capacității de producție ar trebui înțeles numai ca rezultat al unei reduceri cu 25 % a capacității de producție în cursul aceleiași perioade. Aceasta reducere este, în special, o consecință a concedierilor (a se vedea ocuparea forței de muncă de mai jos).
(42)
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că volumul și capacitatea de producție mai întâi au crescut până în 2008, apoi au scăzut în mod semnificativ.
(b) Stocuri
2006
2007
2008
2009
PA
Stocuri finale
100
137
153
124
126
(43)
În cursul perioadei de examinare a prejudiciului, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 26 %. O parte semnificativă a producției de mecanisme de îndosariere cu inele este compusă din produse standard, iar industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererea clienților săi. Orice creștere a stocurilor finale peste nivelul mediu indică, totuși, dificultăți în vânzarea produselor.
(c) Volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea
2006
2007
2008
2009
PA
Volumul de vânzări în UE
100
105
113
79
77
Cote de piață
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Volumul de vânzări realizate de industria din Uniune pe piața UE a scăzut cu 23 % de-a lungul perioadei analizate, ceea ce corespunde declinului înregistrat de cotele de piață, de la 29,6 % la 24,0 %, respectiv o scădere de peste 5 puncte procentuale. Volumul de vânzări și cotele de piață au început să se deterioreze efectiv începând cu 2008.
(45)
Evoluția de mai sus indică faptul că, între 2006 și PA, industria din Uniune nu a înregistrat, în mod global, nicio creștere.
(d) Prețuri de vânzare
2006
2007
2008
2009
PA
Preț de vânzare
100
99
99
110
107
(46)
Prețul de vânzare mediu ponderat al industriei din Uniune a rămas relativ stabil până în 2008. Apoi a crescut cu 10 % în 2009 pentru ca apoi să scadă cu trei puncte procentuale în cursul PA. Această creștere a prețurilor este rezultatul combinației a doi factori: o modificare a combinației de produse din cauza scăderii volumului de vânzări ale produselor mai standardizate - și mai ieftine - și încercarea industriei din Uniune de a compensa pierderile suferite în 2008. Totuși, această încercare nu a avut succes, având în vedere faptul că industria din Uniune a continuat să funcționeze în pierdere în perioada următoare (a se vedea mai jos).
(e) Rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități
2006
2007
2008
2009
PA
Profit și pierderi: % din cifra de afaceri
100
9
135
167
146
Fluxul de lichidități
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Randamentul activelor nete
100
87
104
146
176
(47)
Industria din Uniune a fost deficitară de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului, iar tendințele de mai sus indică o creștere globală a nivelului de pierderi. În timp ce situația s-a îmbunătățit ușor în 2007 (s-a ajuns oarecum la un punct de echilibru), totuși, începând din 2008 aceasta s-a deteriorat. Chiar dacă s-a putut limita într-o oarecare măsură diminuarea fluxului de lichidități, acesta a rămas negativ începând din 2007. Randamentul activelor nete a fost, de asemenea, negativ pe parcursul întregii perioade și a scăzut în mod constant între 2006 și PA.
(f) Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
2006
2007
2008
2009
PA
Investiții
100
45
50
17
26
(48)
Investițiile au urmat o tendință descrescătoare puternică, mai precis de - 75 % pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului.
(49)
Astfel cum se precizează mai sus, având în vedere situația financiară fragilă a industriei din Uniune, se poate concluziona că respectiva sa capacitate de a mobiliza capital din surse independente era grav afectată.
(g) Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
2009
PA
Ocuparea forței de muncă
100
111
118
99
87
Productivitate
100
117
111
81
95
Salarii
100
106
113
92
71
(50)
Pe parcursul întregii perioade, ocuparea forței de muncă (posturi cu normă întreagă) a scăzut cu 13 %, iar cel mai important declin s-a produs după anul 2008, an în care ocuparea forței de muncă a atins nivelul maxim. Salariile s-au înscris, în mare parte, în aceeași tendință.
(51)
Productivitatea, măsurată în mii de bucăți produse per salariat în cursul perioadei, s-a înscris, în general, în aceeași tendință ca și ocuparea forței de muncă, însă declinul a putut fi limitat în timpul PA.
(h) Amploarea marjei de dumping efective
(52)
Pe baza celor mai bune date disponibile, ancheta a stabilit existența unui dumping substanțial în cursul PA, respectiv de 17,2 %.
(i) Redresarea de pe urma efectului dumpingului anterior
(53)
Industria din Uniune a avut de suferit de pe urma efectelor importurilor care au făcut obiectul unui dumping timp de mai mulți ani. Cu toate acestea, ea a putut beneficia de măsuri relativ eficiente până în 2008, însă apoi situația s-a deteriorat din nou. Acest aspect este explicat în detaliu în cadrul secțiunii de mai jos referitoare la interesul Uniunii.
6.4. Concluzie
(54)
Situația economică a industriei din Uniune s-a deteriorat în mod clar între 2006 și PA. Acest declin s-a caracterizat mai ales printr-o scădere semnificativă a producției și a volumului de vânzări (de - 17 %, respectiv - 13 %), ceea ce a atras, de asemenea, o scădere a cotei de piață de la 29,6 % până la 24 %. Situația financiară a industriei din Uniune a fost, de asemenea, afectată. Nivelul pierderilor suferite de societate a crescut efectiv, iar fluxul de lichidități și randamentul activelor nete s-au înscris în aceeași tendință negativă. Încercarea industriei din Uniune de a limita nivelul pierderilor prin creșterea prețurilor în 2009 nu a avut succes, situația agravându-se.
(55)
Prin urmare, investițiile au fost reduse la minimum, iar societatea nu a avut altă opțiune decât aceea de a concedia un număr substanțial de persoane pentru a face față situației.
(56)
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în timpul întregii perioade de examinare a prejudiciului, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit într-o oarecare măsură între 2006 și 2008. Într-adevăr, în această perioadă, producția, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă au urmat o tendință de creștere. Totuși, acești indicatori au scăzut în mod semnificativ începând din 2009. Pe de altă parte, indicatorii de rentabilitate au continuat să fie negativi pe parcursul întregii perioade, chiar dacă în 2007 s-a ajuns, într-o oarecare măsură, la un punct de echilibru.
(57)
Ținând cont de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Introducere
(58)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei Uniunii, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
7.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(59)
Trebuie remarcat faptul că piața Uniunii se caracterizează printr-un număr relativ restrâns de surse de aprovizionare (două în Uniune, una în India, una în Thailanda și încă câteva surse de aprovizionare din China) și că, prin urmare, piața este destul de transparentă în ceea ce privește prețurile, prin intermediul cotațiilor de preț. Mai mult, o parte importantă din cererea existentă în UE se referă la tipuri standard de mecanisme de îndosariere cu inele, al căror preț este de departe factorul decisiv în momentul achiziționării produsului.
(60)
În acest context, ancheta a arătat că volumul importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda a crescut cu aproape 20 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului și a atins o cotă de piață de 15 % în cursul PA. Industria din Uniune a pierdut un volum semnificativ de vânzări pe parcursul aceleiași perioade. În plus, s-a stabilit că, în timpul PA, prețurile mecanismelor de îndosariere cu inele originare din Thailanda erau cu 30 % mai mici decât cele ale industriei din Uniune, o diferență foarte importantă pentru acest tip de produs.
(61)
Volumul important al importurilor împreună cu nivelul scăzut al prețurilor a condus la exercitarea unei presiuni puternice asupra pieței Uniunii. Dacă nu ar fi avut loc dumpingul, prețurile thailandeze ar fi fost - cel puțin în cursul PA - cu aproape 20 % mai mari decât nivelul lor real, iar acest lucru ar fi putut însemna o creștere globală a prețurilor de pe piața Uniunii.
(62)
Având în vedere volumul și prețurile lor, se consideră, așadar, că importurile care fac obiectul unui dumping au subminat încercarea industriei din Uniune de a realiza din nou un profit sau, cel puțin, de a-și reduce pierderile, prin creșterea volumului de vânzări și/sau a prețurilor în vederea atingerii unui nivel mai adecvat în cursul perioadei cuprinse între 2009 și PA. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii de importurile la prețuri mici care fac obiectul unui dumping originare din Thailanda a determinat pierderi în ceea ce privește volumul de vânzări și cotele de piață, precum și o scădere a prețurilor și, prin urmare, pierderea rentabilității industriei din Uniune.
(63)
Ar trebui amintit faptul că o anchetă recentă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (5) a ajuns la concluzia că industria era totuși într-o situație foarte precară în 2008 și extrem de sensibilă la efectele importurilor care făceau obiectul unui dumping.
(64)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din Thailanda care făceau obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
7.3. Efectul altor factori
7.3.1. Reducerea cererii pe piața Uniunii
(65)
Cererea de pe piața Uniunii a crescut cu 10 % în 2008, pentru ca în anul următor să scadă în mod semnificativ cu aproximativ 15 %. Această reducere ar trebui analizată în contextul crizei financiare și al deciziei multor întreprinderi de a reduce cheltuielile generale, inclusiv cheltuielile legate de articole de papetărie. Întregul sector al îndosarierii cu inele a avut de suferit de pe urma acestei situații. Importurile din India și Thailanda au scăzut în volum absolut, precum și vânzările industriei din Uniune.
(66)
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în termeni relativi, industria din Uniune a suferit mai mult decât alți actori implicați, cota sa de piață scăzând de la 30,2 % la 25,2 % între 2008 și 2009. Având în vedere faptul că industria îndosarierii cu inele suportă costuri fixe importante, pierderea înregistrată de volumul de vânzări a avut un impact negativ asupra situației financiare a solicitantului. Cu toate acestea, scăderea consumului ar trebui luată în considerare în legătură cu evoluția importurilor originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping. Într-adevăr, importurile thailandeze dețineau o cotă de piață importantă care reprezenta aproximativ de trei ori cantitatea corespunzătoare scăderii consumului.
(67)
Din acest punct de vedere, se poate trage concluzia că scăderea consumului, care fusese cauzată de criza economică, ar fi putut contribui la prejudiciul important suferit de industria din uniune. Cu toate acestea, dacă a existat un efect, acesta a fost consolidat în mod considerabil de importurile vizate de anchetă.
7.3.2. Importurile din alte țări terțe
(68)
Mecanismele de îndosariere cu inele sunt de asemenea produse și exportate din India și China. Aceste importuri au evoluat după cum urmează:
2006
2007
2008
2009
PA
India
Volumul importurilor
100
93
102
88
91
Cote de piață
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Preț mediu
100
99
118
116
113
China
Volumul importurilor
100
91
153
150
151
Cote de piață
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Preț mediu
100
98
90
85
86
Sursă: Eurostat.
(69)
Nu există decât un singur producător-exportator de mecanisme de îndosariere cu inele în India, iar volumul importurilor sale a scăzut cu aproximativ 10 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului. Cu toate acestea, India reprezintă o parte importantă din piața Uniunii, deoarece a deținut în medie 45 % din cota de piață în cursul perioadei de examinare a prejudiciului. În plus, prețurile importurilor originare din India au crescut în total cu 13 %, atingând un nivel ușor superior prețurilor importurilor originare din Thailanda. Având în vedere poziția sa dominantă pe piața Uniunii și prețul concurențial al importurilor, India reprezintă un concurent important pentru industria din Uniune. Cu toate acestea, dacă observăm tendința descrisă mai sus, și anume volumul descrescător asociat creșterii prețurilor, nimic nu indică faptul că India ar fi contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune în timpul PA. În sfârșit, trebuie remarcat că o anumită parte din importurile indiene, aproximativ o treime, a fost cumpărată și vândută direct pe piața Uniunii de către un distribuitor afiliat industriei din Uniune.
(70)
Importurile originare din China sunt supuse din 2004 unor taxe antidumping cuprinse între 51,2 % și 78,8 %. Volumul importurilor din China a crescut cu aproximativ 50 % între 2006 și PA, ceea ce înseamnă o creștere cu două puncte a cotei de piață, de la 3,5 % la 5,5 %. Chiar dacă prețurile importurilor originare din China au urmat o tendință de scădere pe parcursul întregii perioade de examinare a prejudiciului, totuși, nivelul lor global a rămas cu mult superior prețurilor thailandeze, chiar fără a se lua în calcul aplicarea taxelor antidumping. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că aceste importuri nu au contribuit la deteriorarea situației industriei din Uniune pe parcursul PA.
(71)
Pe baza constatărilor de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit, cel puțin nu în mod semnificativ, la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
7.3.3. Performanța la export a industriei din Uniune
(72)
Performanța la export a fost examinată, de asemenea, în calitate de factor cunoscut, altul decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să cauzeze un prejudiciu industriei din Uniune.
(73)
Exporturile industriei din Uniune au reprezentat, în medie, în jur de 5 % din totalitatea vânzărilor de mecanisme de îndosariere cu inele pe parcursul perioadei de examinare a prejudiciului și au rămas relativ stabile. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acestea nu ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune.
7.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(74)
Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din Thailanda au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune pe parcursul PA, având în vedere volumul acestora și nivelul prețurilor. Într-adevăr, importurile au crescut în termeni absoluți și s-a constatat că ele făceau obiectul unui dumping, iar prețurile lor erau în mod semnificativ mai mici decât prețurile facturate de industria din Uniune pe piața Uniunii pentru tipuri de produse similare. Pe această piață sensibilă la factorul preț, unde numărul de furnizori este relativ limitat, iar piața destul de transparentă, un grad de subcotare mai mare de 30 % a avut în mod definitiv un impact semnificativ asupra prețurilor de pe piață.
(75)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a dezvăluit faptul că reducerea cererii ar fi putut juca un rol în acest sens. Cu toate acestea, în ciuda efectului negativ al reducerii cererii pe piața Uniunii, s-a ajuns la concluzia provizorie potrivit căreia acest factor nu fost de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. Reducerea cererii ar trebui, efectiv, să fie luată în considerare împreună cu efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și care au agravat, de fapt, impactul negativ al crizei financiare.
(76)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
8. INTERESUL UNIUNII
8.1. Observație preliminară
(77)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și, de asemenea, consecințele probabile ale neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
(78)
Pentru a determina impactul probabil al măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscut punctul de vedere, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. Producătorul solicitant din Uniune și patru importatori neafiliați au furnizat răspunsuri la chestionar. Celălalt producător din Uniune, care este, în același timp, importator, a furnizat câteva informații, iar un utilizator a răspuns la chestionar.
8.2. Descrierea pieței din Uniune
(79)
Pentru o mai bună înțelegere a tuturor intereselor implicate, se consideră importantă, în primul rând, descrierea principalelor caracteristici ale pieței.
(80)
Instituirea unor măsuri antidumping a avut loc pentru prima dată în 1997 împotriva importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din China (6). Nivelul inițial al taxei a fost mărit trei ani mai târziu în urma unei reexaminări intermediare. Măsurile respective au fost recent prelungite pentru a doua oară în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor care a stabilit că, fără aceste măsuri, importurile prejudiciabile care fac obiectul unui dumping s-ar relua (7).
(81)
Mai multe anchete au stabilit că măsurile împotriva Chinei au fost eludate, motiv pentru care acestea au fost extinse în vederea includerii Vietnamului și a Republicii Democrate Populare Laos, în 2004 și, respectiv, în 2006, iar sfera de aplicare a măsurilor a trebuit, de asemenea, să fie extinsă pentru a include anumite mecanisme de îndosariere cu inele ușor modificate (8). În sfârșit, ar trebui menționat faptul că importurile de mecanisme de îndosariere cu inele din Thailanda au făcut obiectul a două anchete diferite privind eludarea, în 2004 și, respectiv, în 2008, precum și al unei noi anchete antidumping în 2008. În timp ce aceste anchete nu au condus la instituirea de măsuri, ancheta în curs a stabilit în mod clar că exportatorul thailandez a furnizat informații false în cadrul răspunsului la chestionar.
(82)
Ar trebui remarcat faptul că mecanismele de îndosariere cu inele sunt importate pe piața Uniunii fie de către distribuitori, agenți, fie direct de către utilizatori, și anume societățile producătoare de astfel de mecanisme.
(83)
În sfârșit, ar trebui amintit faptul că numărul de producători de mecanisme de îndosariere cu inele care aprovizionează piața Uniunii este relativ limitat. Într-adevăr, pe lângă cei doi producători din UE, există un singur producător cunoscut în Thailanda, unul în India și câțiva în China, aceștia din urmă fiind supuși unor măsuri antidumping, astfel cum se explică mai sus. Atât producătorul-exportator din Thailanda, cât și cel din India aparțin unor societăți cu sediul în Hong Kong, și anume Wah Hing Stationary, societate care funcționează în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele și care posedă o unitate de producție în China, și, respectiv, World Wide Stationary, care a încheiat un contract de furnizare cu Bensons, un distribuitor deținut de industria din Uniune.
8.3. Industria din Uniune
(84)
Trebuie amintit faptul că, acum câțiva ani, industria din Uniune se confrunta deja cu dificultăți economice grave cauzate, printre altele, de importurile efectuate în condiții neloiale, trebuind să se restructureze pentru a-și putea asigura continuitatea, astfel cum se explică mai sus.
(85)
În 1995, când a fost depusă prima plângere antidumping, industria din Uniune era compusă, de fapt, din doi producători: Koloman Handler GmbH, o societate austriacă, și Robert Krause GmbH & Co, o societate germană. Aceste două societăți erau deja prezente de mult timp pe piața UE a mecanismelor de îndosariere cu inele, însă situația lor economică s-a agravat atât de mult încât ambele au declarat faliment. În timp ce Robert Krause GmbH a inițiat procedura de faliment în 1998 și societatea sa succesoare a trebuit să facă același lucru în 2002, Koloman Hander a devenit insolvabilă în 2001. Ambele societăți au fost preluate de o altă societate, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, care a fost, la rândul ei, achiziționată de Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, solicitantul în cazul de față.
(86)
De atunci, activitatea a fost restructurată pentru a fi mai competitivă la nivel mondial, dar în special pe piața principală a solicitantului, respectiv piața UE. Această restructurare a inclus achiziționarea societății Bensons, societate care aparținea de multă vreme sectorului mecanismelor de îndosariere cu inele și dispunea de unități implantate în Țările de Jos, în Singapore, în Regatul Unit și în SUA.
(87)
Cu toate acestea, eforturile depuse de industrie pentru a-și îmbunătăți situația au fost compromise, întrucât efectele pozitive ale măsurilor instituite împotriva importurilor neloiale au fost diluate din cauza practicilor de absorbție și de eludare, astfel cum se explică mai sus. Drept consecință, în pofida unei îmbunătățiri semnificative în special până în 2008, situația industriei a rămas fragilă, conform concluziei anchetei care a condus la prelungirea măsurilor antidumping instituite împotriva Chinei.
(88)
Ancheta actuală a concluzionat că în ultimii ani industria din Uniune a suferit din nou un prejudiciu important cauzat de importuri originare din Thailanda care făceau obiectul unui dumping.
(89)
Prin intermediul eforturilor sale de restructurare, industria din Uniune a dovedit că rămâne o industrie viabilă și că este în continuare în măsură să aprovizioneze o parte importantă a pieței UE. Cu toate acestea, ea are nevoie de o protecție suplimentară și eficientă împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, oricare ar fi proveniența acestora, pentru a ajunge într-o situație solidă și sănătoasă. Aproape 60 de locuri de muncă s-au pierdut între 2008 și PA, iar industria din Uniune a înregistrat pierderi importante în ultimii ani. În lipsa instituirii unor măsuri împotriva importurilor neloiale originare din Thailanda, nu poate fi exclus ca solicitantul să fie forțat să își înceteze activitatea, peste 160 de locuri de muncă suplimentare fiind amenințate.
(90)
Având în vedere faptul că s-a constatat că importurile din Thailanda produc un prejudiciu material industriei din Uniune, că industria din Uniune a depus toate eforturile necesare de restructurare și este capabilă să concureze pe o piață unde importurile se efectuează în condiții loiale, s-a ajuns la concluzia că ar fi în interesul industriei din Uniune sa se instituie măsuri provizorii împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda.
8.4. Importatori și comercianți
(91)
În urma deschiderii anchetei, cinci importatori, inclusiv al doilea producător din Uniune, s-au făcut cunoscuți și fie au răspuns la chestionar, fie au furnizat alte informații. Societățile respective reprezentau 75 % din importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda în cursul perioadei de anchetă.
(92)
Unul dintre importatorii de mai sus, care reprezenta în jur de 20 % din totalitatea importurilor thailandeze, a hotărât să înceteze orice activitate legată de mecanismele de îndosariere cu inele după perioada de anchetă. Pentru un al doilea importator, volumul de vânzări de mecanisme de îndosariere cu inele a fost împărțit la trei de-a lungul întregii perioade de examinare a prejudiciului și a reprezentat doar o parte minoră din cifra sa de afaceri globală în cursul PA (în jur de 1 %) Mai mult, acesta din urmă a pus capăt achizițiilor din Thailanda în 2008 și a optat pentru un distribuitor din UE. Prin urmare, instituirea d măsuri nu ar afecta situația acestor doi importatori.
(93)
Un alt importator, care reprezenta mai puțin de 10 % din totalitatea importurilor din Thailanda, a afirmat că, dacă s-ar institui măsuri împotriva Thailandei, acesta nu ar avea surse alternative de aprovizionare și ar fi obligat să își înceteze activitatea în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele. În această privință, ar trebui amintit, mai întâi, faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este, totuși, acela de a exclude toate importurile de pe piața Uniunii, ci, mai degrabă, de a permite continuarea importurilor, însă la prețuri care nu fac obiectul unui dumping. Acest importator ar putea, așadar, să importe în continuare mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda sub rezerva achitării unor taxe antidumping, și ar putea repercuta parțial sau integral creșterea costurilor asupra clienților săi.
(94)
Cu toate acestea, este recunoscut faptul că acest lucru nu se poate realiza atât de ușor din cauza sensibilității la prețul produsului în cauză și a concurenței din partea importurilor din alte țări, precum India. Mai mult, având în vedere structura pieței Uniunii și numărul limitat de producători la scară globală, este efectiv probabil ca acest importator să se confrunte cu dificultăți în ceea ce privește trecerea la alte surse de aprovizionare. Totuși, ar trebui remarcat faptul că partea din vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele ale societății, în comparație cu cifra sa de afaceri totală, a scăzut în cursul perioadei de examinare a prejudiciului, de la aproximativ 40 % la 25 %, și, ceea ce este mai important, ancheta a dezvăluit că activitatea din sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele a generat pierderi semnificative în ultimii ani. Cu alte cuvinte, și în prezent există îndoieli cu privire la viabilitatea activității acestui importator în sectorul mecanismelor de îndosariere cu inele.
(95)
Al patrulea importator a afirmat, de asemenea, că în cazul în care ar fi impuse măsuri, ar fi obligat să înceteze comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele din cauza lipsei de surse alternative de aprovizionare. Vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele nu reprezenta, totuși, în acest caz, decât o parte minoră din cifra de afaceri totală a societății în cursul PA, doar o singură persoană ocupându-se de produsul în cauză, și este foarte probabil ca societatea să își poată menține activitatea globală relativ ușor, inclusiv fără comercializarea de mecanisme de îndosariere cu inele, dacă instituirea unor măsuri ar face inevitabilă renunțarea la această activitate.
(96)
Prin urmare, chiar dacă impunerea de măsuri ar putea, într-adevăr, afecta în mod negativ situația celor doi importatori de mai sus, totuși, aceste măsuri nu ar avea efecte majore asupra activităților lor economice.
(97)
Situația ultimului importator este mai puțin clară, deoarece aproape jumătate din vânzările sale de mecanisme de îndosariere cu inele includ produse thailandeze (acestea reprezintă o proporție semnificativă din importurile totale ale UE de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda), cealaltă jumătate fiind produsă în UE. Mai mult, chiar dacă societatea vinde, în principal, mecanisme cu pârghie în formă de arc, vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele reprezintă o parte deloc neglijabilă a cifrei totale de afaceri a societății (în jur de 15 %). Vânzările sunt considerate, de asemenea, cruciale de către societate, deoarece clienții săi au nevoie deseori de furnizori capabili să ofere o gamă completă de produse.
(98)
O parte importantă a activității societății se sprijină așadar pe importurile de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda și, în special, pe produse mai puțin sofisticate care sunt necesare pentru a se oferi o gamă de produse completă, o condiție importantă pentru menținerea unui număr suficient de clienți. Conform declarațiilor societății, instituirea de măsuri poate avea ca rezultat încetarea activității sale globale și pierderea unui număr aproximativ de 170 de locuri de muncă. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că acest număr corespunde numărului total de angajați ai societății și că se estimează că activitatea referitoare la mecanismele de îndosariere cu inele este reprezentată de mai puțin de 30 de persoane.
(99)
În această privință, ar trebui să se sublinieze faptul că această societate a reușit în ultimii ani să își îmbunătățească situația pe piața mecanismelor de îndosariere cu inele - cota de piață totală a produselor importate și a producției proprii a crescut de la 9 % la 15 % în timpul perioadei de examinare a prejudiciului - deoarece a beneficiat de importuri ieftine și care făceau obiectul unui dumping.
(100)
În al doilea rând, s-ar putea susține faptul că această societate ar putea, măcar parțial, să continue să importe din Thailanda, dar la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping sau chiar să privească aceste măsuri ca pe o ocazie de a-și mări producția și/sau capacitatea de producție, precum și vânzările de mecanisme de îndosariere cu inele pe care le produce în intern. Societatea a admis această posibilitate cu precizarea că ar trebui totuși să facă față concurenței puternice cu produsele indiene care sunt importate, totuși, de diverse societăți, și nu numai de comerciantul afiliat industriei din Uniune.
(101)
Este clar că societatea ar trebui efectiv să facă față unei concurențe puternice cu produsele indiene care, în timpul PA, au fost în medie doar ușor mai scumpe decât importurile thailandeze (+ 6 %). Cu toate acestea, atât timp cât nu se demonstrează că importurile indiene fac obiectul unui dumping, această situație ar trebui considerată ca fiind rezultatul unei concurențe loiale.
(102)
În sfârșit, impactul negativ al măsurilor împotriva Thailandei ar putea, totuși, fi într-o oarecare măsură limitat dacă ar fi posibilă atingerea unui anumit echilibru între creșterea propriei sale producții și continuarea unui anumit nivel al importurilor, însă la prețuri care să nu facă obiectul unui dumping. Se amintește, de asemenea, faptul că 75 % din cifra de afaceri a societății este alcătuită din vânzări de alte produse.
(103)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii ar putea avea un impact negativ semnificativ numai asupra situației ultimului importator, și anume celălalt producător din Uniune, însă acesta din urmă a beneficiat în mare măsură de pe urma prețurilor scăzute și a importurilor din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping în trecut, iar impactul negativ ar rezulta în mare parte din concurența cu importurile din India, care nu poate fi considerată drept concurență neloială.
8.5. Utilizatori
(104)
Un utilizator a răspuns la chestionar, ceea ce a arătat că aproape trei sferturi din achizițiile sale de mecanisme de îndosariere cu inele erau importuri din alte țări decât Thailanda, restul fiind mai mult sau mai puțin egal distribuit între industria din Uniune și Thailanda.
(105)
Acest utilizator a afirmat că în cazul în care se vor institui măsuri, sursele de aprovizionare ar fi limitate și s-ar produce o situație de monopol. Această afirmație se bazează pe ideea că industria din Uniune și Bensons, societatea sa afiliată și importator de produse indiene, ar deveni aproape singura sursă de aprovizionare de pe piața Uniunii. Anumiți importatori au susținut aceleași argumente.
(106)
În această privință, ar trebui, mai întâi, remarcat că faptul că numărul de furnizori de pe piața Uniunii este limitat nu reprezintă în sine un motiv suficient pentru a nu se institui măsuri antidumping. Într-adevăr, se consideră că, în lipsa unor măsuri, industria din Uniune ar putea dispărea, iar acest producător încă reprezintă 25 % din vânzările de pe piața UE și este în măsură să livreze produse specializate și standard în UE. Ar fi așadar și în interesul utilizatorilor ca această industrie să își continue activitățile pe piață.
(107)
În al doilea rând, în pofida instituirii de măsuri, nu este exclus faptul ca importurile din Thailanda, chiar dacă ar scădea în volum, să continue să fie prezente pe piața Uniunii. În mod similar, astfel cum se explică mai sus, este probabil ca al doilea producător din Uniune să fie în măsură să își mențină sau chiar să își extindă activitatea legată de mecanismele de îndosariere cu inele.
(108)
În sfârșit, importurile din India vor continua, iar utilizatorii, inclusiv unicul utilizator cooperant, vor putea să continue să se aprovizioneze cu mecanisme de îndosariere cu inele originare din această țară. Chiar dacă societatea afiliată industriei din Uniune are un contract de furnizare de bunuri cu producătorii indieni, acest lucru nu înseamnă că este importator/distribuitor exclusiv de produse indiene. Din contră, alte societăți distribuie în egală măsură mecanisme de îndosariere cu inele originare din India pe piața Uniunii, iar utilizatorii pot achiziționa în mod direct mecanisme de îndosariere cu inele din India. În acest context, ar trebui subliniat faptul că aproximativ două treimi din exporturile indiene către UE sunt comercializate sau achiziționate de alte societăți decât Bensons, societatea afiliată industriei din Uniune.
(109)
În baza informațiilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului în cauză.
8.6. Concluzie privind interesul Uniunii
(110)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. Chiar dacă instituirea de măsuri poate avea consecințe negative asupra situației celuilalt producător din Uniune (a se vedea mai sus secțiunea privind importatorii) care a beneficiat în trecut de pe urma importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se consideră că este totuși necesar să se remedieze efectul negativ al importurilor neloiale asupra situației industriei din Uniune.
9. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(111)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului.
(112)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
(113)
În vederea calculării valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare pe care producătorii de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră, în mod provizoriu, că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciabil. Este vorba despre același procentaj care a fost utilizat în cadrul procedurilor anterioare privind același produs și nu există informații care să indice faptul că circumstanțele s-au schimbat în acest sens și că acest nivel nu ar fi adecvat în cazul de față. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru producătorii din Uniune.
(114)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorului-exportator din Thailanda cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor de produse comparate. Marja de prejudiciu astfel obținută a fost superioară marjei de dumping.
9.2. Măsuri provizorii
(115)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din Thailanda, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatat.
(116)
Prin urmare, marjele de eliminare a prejudiciului, precum și marjele de dumping și nivelurile propuse ale taxei provizorii antidumping pentru Thailanda, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:
Producător-exportator
Nivelul taxei antidumping provizorii
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailanda
17,2 %
Toate celelalte societăți
17,2 %
10. DISPOZIȚIE FINALĂ
(117)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, ar trebui precizat că concluziile privind instituirea unor drepturi adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricărui drept definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie privind mecanismele de îndosariere cu inele care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (coduri TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 și 8305100036) și care sunt originare din Thailanda. În sensul prezentului regulament, mecanismele de îndosariere cu inele sunt compuse din cel puțin două plăci sau sârme din oțel, pe care sunt fixate cel puțin 4 semiinele din sârmă de oțel și care sunt prinse laolaltă de o placă de acoperire din oțel. Ele se deschid prin tragerea semiinelelor sau cu ajutorul unui mic dispozitiv din oțel fixat pe mecanism.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsele descrise la alineatul (1) la prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 17,2 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 februarie 2011.