BESCHLUSS DER KOMMISSION
vom 19. Januar 2011
zur Einstellung des Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von reiner Terephthalsäure und ihren Salzen mit Ursprung in Thailand
(2011/32/EU)
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 22. Dezember 2009 kündigte die Europäische Kommission („Kommission“) im Wege einer Einleitungsbekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (2) an, ein Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von reiner Terephthalsäure und ihren Salzen („PTA“) mit Ursprung in Thailand („betroffenes Land“) in die Union einzuleiten.
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde am 13. November 2009 auf Antrag der Unternehmen BP Aromatics Limited NV und CEPSA Quimica S.A. („Antragsteller“) eingeleitet, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von PTA entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise dafür, dass die betroffene Ware mit Ursprung in dem betroffenen Land gedumpt war, und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
(3)
Am selben Tag kündigte die Kommission im Wege einer Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (3) die Einleitung eines Antisubventionsverfahrens betreffend die Einfuhren von reiner Terephthalsäure und ihren Salzen mit Ursprung in Thailand in die Union an. Diese Untersuchung wurde durch den Beschluss 2011/31/EU der Kommission (4) eingestellt.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(4)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in Thailand, die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlands sowie die ihr bekannten Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Die Kommission sandte Fragebogen an die Antragsteller, die anderen ihr bekannten Unionshersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in Thailand, die ihr bekannten Einführer und Verwender der betroffenen Ware sowie an alle anderen Parteien, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen einen Fragebogen anforderten.
(6)
Antworten auf die Fragebogen gingen von den drei der Kommission bekannten ausführenden Herstellern in Thailand sowie von drei Herstellern, einem Einführer und fünf Verwendern in der Union ein.
(7)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Dumpings, der daraus resultierenden Schädigung und die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller:
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgien,
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Spanien,
-
Lotte Chemical UK Ltd (vormals Artenius), Wilton, Redcar, Vereinigtes Königreich;
b)
Unionseinführer:
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brüssel, Belgien;
c)
Unionsverwender:
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Niederlande,
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italien,
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spanien,
-
UAB Neo Group, Klaipeda, Litauen;
d)
ausführende Hersteller in Thailand:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailand („TPT“),
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailand („Indorama“),
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailand („SMPC“);
e)
verbundene Ausführer:
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japan („MCI“) - Ausfuhrhändler und Gesellschafter von SMPC.
(8)
Da TPT und Indorama Tochterunternehmen derselben Holdinggesellschaft sind, werden sie im Folgenden als „Indorama-Gruppe“ bezeichnet.
1.3. Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum
(9)
Die Dumping- und die Schadensuntersuchung betrafen den Zeitraum vom 1. Dezember 2008 bis zum 30. November 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(10)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Terephthalsäure und ihre Salze mit einer Reinheit von 99,5 GHT oder mehr, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 36 00 eingereiht wird („betroffene Ware“).
(11)
PTA wird aus roher Terephthalsäure gewonnen, die ihrerseits mit Hilfe eines Lösungsmittels und eines Katalysators aus Paraxylol (PX) synthetisiert wird.
2.2. Gleichartige Ware
(12)
Die Untersuchung ergab, dass die betroffene Ware und die auf dem Inlandsmarkt Thailands hergestellte und verkaufte PTA sowie die in der Union vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und verkaufte PTA dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufwiesen. Daher wurden die Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. DUMPING
3.1. Vorbemerkungen
(13)
Alle drei im Antrag genannten thailändischen ausführenden Hersteller schickten die beantworteten Fragebogen zurück. Die Untersuchung ergab, dass es keinen weiteren ausführenden Hersteller von PTA in Thailand gab und die Antworten damit 100 % der Ausfuhren aus Thailand auf den EU-Markt abdeckten.
(14)
Die drei Unternehmen ersuchten darum, das Dumping anhand der monatlichen Daten zu ermitteln, da die Kosten für den Hauptrohstoff und folglich die Preise für die betroffene Ware im UZ erheblichen Schwankungen unterworfen gewesen seien. Wie unter Randnummer 26 dargelegt, gab es einen Grund, der gegen die gewünschte Vorgehensweise sprach.
(15)
Es sei darauf hingewiesen, dass den Verkäufen auf dem Inlandsmarkt und auf dem EU-Markt entweder Spot-Preise oder vertraglich festgelegte PX-Kosten (Hauptrohstoff) oder eine Formel zugrunde lagen, die auf einem chinesischen PTA-Preisindex beruht. Im letztgenannten Fall wurde in etlichen Fällen eine erhebliche zeitliche Verzögerung bis zum Vorliegen des endgültigen Indexes festgestellt. Um die Formel anwenden zu können, musste ein Rechnungsstellungssystem angewandt werden, bei dem der Endpreis einige Monate nach Ausstellung der ursprünglichen vorläufigen Rechnung festgesetzt werden konnte. Vertragsgemäß wurde der Endpreis mittels Gutschrift-/Lastschriftanzeige berichtigt.
(16)
Die im Folgenden dargelegte allgemeine Methode wurde bei allen kooperierenden ausführenden Herstellern in Thailand angewandt.
3.2. Normalwert
(17)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung, ob die Inlandsverkäufe der thailändischen Hersteller ausreichend repräsentativ waren, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % ihres Gesamtvolumens der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union ausmachte. Die Inlandsverkäufe der thailändischen Hersteller wurden als hinreichend repräsentativ für den Untersuchungszeitraum befunden.
(18)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für die auf dem Inlandsmarkt verkaufte gleichartige Ware geprüft, wie hoch im UZ der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt war.
(19)
Da das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe der gleichartigen Ware über 80 % der gesamten Verkaufsmenge der gleichartigen Ware aller drei Hersteller ausmachte, wurde der Normalwert anhand des tatsächlichen Inlandspreises ermittelt, der als gewogener Durchschnitt aller Inlandsverkäufe berechnet wurde.
3.3. Ausfuhrpreis
(20)
Die Untersuchung ergab, dass einer der kooperierenden ausführenden Hersteller (SMPC) den EU-Markt über seinen größten Gesellschafter (MCI, ein Unternehmen mit Sitz in Japan) belieferte, der die Ware seinerseits an etliche japanische Händler weiterverkaufte, die die Ware schließlich an Parteien auf dem EU-Markt verkauften. Es wurde geprüft, ob MCI und der größte japanische Händler verbunden waren und ob eine solche Beziehung sich auf die Preise auswirkte.
(21)
Die Prüfung ergab, dass die wichtigste Beziehung sich auf gemeinsame, prozentual sehr geringe Aktienanteile beschränkte, die von japanischen Banken treuhänderisch gehalten wurden. Daraus wurde geschlossen, dass die Beziehung keine Auswirkung auf die Preishöhe haben konnte. Angesichts i) der beschriebenen Preis-/Vertragsregelungen, die für diese Branche typisch sind, und ii) der oben erläuterten Art der Beziehung zwischen den Unternehmen handelt es sich bei den Preisen um echte Marktpreise. Daraus wurde geschlossen, dass die Ausfuhrpreise der betroffenen Ware anhand der Verkäufe von MCI an die japanischen Händler ermittelt werden konnten.
(22)
MCI wurde schriftlich auf die Folgen mangelnder Mitarbeit hingewiesen, da den Sachbearbeitern während des Kontrollbesuchs in Tokyo kein uneingeschränkter Zugang zu den Buchführungsunterlagen bezüglich bestimmter Berichtigungen eingeräumt wurde.
(23)
Deshalb wurde nach Artikel 18 der Grundverordnung beschlossen, die Berichtigungen anhand der verfügbaren Fakten zu berechnen. Dementsprechend wurde folgende Methodik angewandt. In Bezug auf die Frachtkosten wurde anhand der vor Ort gesammelten Informationen eine Berichtigung nach oben vorgenommen. Zwecks sonstiger Anpassungen wurden die gemeldeten Beträge und die Nettoverkaufspreise auch mit unabhängigen Quellen abgeglichen, in diesem Fall mit den Erkenntnissen über die beiden anderen ausführenden Hersteller in Thailand; dabei zeigte sich eine Übereinstimmung bei derselben Art von Verkäufen. Eine alternative Methode auf der Grundlage von Eurostat-Preisen wurde zwar ersatzweise erwogen, aber letztlich nicht angewandt, weil die Wertangaben von Eurostat dem cif-Preis am Tag der Einfuhr entsprachen und nicht etwa dem aufgrund der bereits erläuterten Vertragsvereinbarungen und Rechnungsstellungspraktiken berichtigten Endpreis. Aufgrund der unter Randnummer 15 erläuterten Marktstruktur erwies sich diese Vorgehensweise ausnahmsweise als geeignet. Es sei erwähnt, dass die allermeisten Berichtigungen in Thailand bereits überprüft worden waren.
3.4. Vergleich
(24)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(25)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungs-, Verpackungs-, Kredit- und Bereitstellungskosten sowie Provisionen vorgenommen.
(26)
Der Vergleich des Ausfuhrpreises mit dem Normalwert erfolgte auf Jahresbasis. Das Ersuchen der ausführenden Hersteller, den Vergleich auf Monatsbasis durchzuführen, wurde zwar erwogen, aber letztlich verworfen, da es offensichtlich nichts an den Gesamtschlussfolgerungen in Bezug auf das Dumping, d. h. auf die landesweite Dumping-Geringfügigkeitsschwelle, geändert hätte.
3.5. Dumpingspanne
(27)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für die kooperierenden ausführenden Hersteller in Thailand anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt, wie oben erläutert.
(28)
Nach dieser Vorgehensweise wurden folgende Dumpingspannen festgesetzt, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Dumpingspanne
Indorama-Gruppe
3,7 %
SMPC
Kein Dumping
(29)
Unter Zugrundelegung der Eurostat-Daten entfällt auf die drei ausführenden Hersteller (die beiden Unternehmen der Indorama-Gruppe und SMPC) die Gesamtheit aller Ausfuhren mit Ursprung in Thailand. Um einschätzen zu können, ob die Dumpingspanne landesweit unter der Geringfügigkeitsschwelle lag, wurde die gewogene durchschnittliche landesweite Dumpingspanne ermittelt. Dabei zeigte sich, dass diese Spanne tatsächlich unterhalb der Geringfügigkeitsschwelle lag, nämlich bei 1,8 %.
(30)
Da die Dumpingspanne landesweit unter der Geringfügigkeitsschwelle lag, sollten keine vorläufigen Maßnahmen gegenüber den PTA-Einfuhren mit Ursprung in Thailand eingeführt werden.
4. SCHÄDIGUNG, SCHADENSURSACHE UND UNIONSINTERESSE
(31)
Aufgrund der gewonnenen Erkenntnisse zum Dumping erübrigt sich die Analyse in Bezug auf Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse.
5. EINSTELLUNG DES VERFAHRENS
(32)
Da die für Thailand ermittelte Dumpingspanne unter 2 % liegt, sollte das Verfahren eingestellt werden. Die interessierten Parteien wurden entsprechend informiert und erhielten Gelegenheit zur Stellungnahme.
(33)
Zum Dumpingsachverhalt nahm einer der Antragsteller Stellung; er vertrat die Auffassung, die Kommission hätte SMPC aufgrund der vorliegenden Fakten die für die beiden anderen ausführenden Hersteller ermittelte Dumpingspanne (3,7 %) zumessen sollen. In diesem Fall hätte eine geringfügige Dumpingspanne vorgelegen. Dieser Auffassung musste widersprochen werden. Die Kommission stützte sich auf Fakten, die zu dem verbundenen Unternehmen in Japan vorlagen, indem sie die über das Unternehmen verfügbaren Daten verwendete, diese nach oben korrigierte und sie mit anderen überprüfbaren Quellen verglich. Dem Unternehmen unter diesen Umständen die Dumpingspanne der anderen Ausführer zuzumessen, hätte nicht im Einklang mit Artikel 18 gestanden.
(34)
Derselbe Antragsteller argumentierte weiter, andere Regierungen seien bei PTA in einem vergleichbaren Untersuchungszeitraum zu einer anderen Auffassung gelangt. Dieser Einwand musste zurückgewiesen werden. Dazu ist anzumerken, dass die von der Partei vorgelegten Belege einen Antidumpingzoll betreffen, der von der Volksrepublik China gegenüber Einfuhren von PTA aus Korea und Thailand eingeführt wurde. Die vorgelegten Informationen können die Behauptung der Partei nicht erhärten, denn es wurde nicht belegt, wie der Normalwert und der Ausfuhrpreis in der betreffenden chinesischen Antidumpinguntersuchung ermittelt wurden. Im Übrigen erstreckte sich der UZ der chinesischen Untersuchung vom 1. Oktober 2007 bis zum 30. September 2008, der UZ dieser EU-Untersuchung hingegen vom 1. Dezember 2008 bis zum 30. November 2009. Die bei der EU-Untersuchung und der chinesischen Untersuchung berücksichtigten Zeiträume sind also sehr unterschiedlich.
(35)
Zum Schädigungssachverhalt nahm keine interessierte Partei Stellung.
(36)
Somit gibt es keinerlei Stellungnahmen von interessierter Seite, die die Erkenntnis widerlegen würden, dass Schutzmaßnahmen überflüssig sind.
(37)
In Anbetracht der geschilderten Sachlage kommt die Kommission somit zum Schluss, dass das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von reiner Terephthalsäure und ihren Salzen mit Ursprung in Thailand in die Union ohne Einführung von Antidumpingmaßnahmen eingestellt werden sollte -
HAT FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
Einziger Artikel
Das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von Terephthalsäure und ihren Salzen mit einer Reinheit von 99,5 GHT oder mehr, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 36 00 eingereiht wird, wird eingestellt.
Brüssel, den 19. Januar 2011
DECIZIA COMISIEI
din 19 ianuarie 2011
de încheiere a unei proceduri antidumping privind importurile de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda
(2011/32/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 22 decembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia (denumite în continuare „PTA”) originare din Thailanda (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse la 13 noiembrie 2009 de BP Aromatics Limited NV și CEPSA Quimica S.A. (denumiți în continuare „reclamanți”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de PTA a Uniunii. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului la produsul în cauză originar din țara în cauză și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
(3)
În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), deschiderea unei proceduri antisubvenție privind importurile în Uniune de PTA originar din Thailanda. Această anchetă a fost încheiată prin Decizia 2011/31/UE a Comisiei (4).
1.2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din Thailanda, reprezentanții țării exportatoare în cauză și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(5)
Comisia a trimis chestionare reclamanților, altor producători cunoscuți din Uniune, producătorilor-exportatori cunoscuți din Thailanda și importatorilor și utilizatorilor cunoscuți ai produsului în cauză, precum și tuturor celorlalte părți care au solicitat un chestionar în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(6)
S-au primit răspunsuri la chestionare din partea a trei producători-exportatori cunoscuți din Thailanda, a trei producători din Uniune, din partea unui importator din Uniune și a cinci utilizatori din Uniune.
(7)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune:
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgia
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Spania
-
Lotte Chemical UK Ltd (anterior Artenius), Wilton, Redcar, Regatul Unit
(b)
Importatori din Uniune:
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Bruxelles, Belgia
(c)
Utilizatori din Uniune:
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Țările de Jos
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Italia
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spania
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Lituania
(d)
Producători-exportatori din Thailanda:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „TPT”)
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „Indorama”)
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thailanda (denumită în continuare „SMPC”)
(e)
Exportator asociat:
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokyo, Japonia (denumită în continuare „MCI”) - reprezentant de vânzări la export și acționar al SMPC
(8)
Având în vedere faptul că, atât TPT cât și Indorama sunt deținute de același holding, vor fi denumite în continuare, în prezentul document, „grupul Indorama”.
1.3. Perioada de anchetă și perioada examinată
(9)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a cuprins perioada dintre 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este acidul tereftalic și săruri ale acestuia de o puritate în greutate de minimum 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00 (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(11)
PTA este obținut prin purificarea acidului tereftalic brut, care este obținut din reacția paraxilenului (PX) cu un solvent și o soluție de catalizator.
2.2. Produsul similar
(12)
S-a descoperit faptul că produsul în cauză și PTA produs și vândut pe piața internă a Thailandei, ca și PTA produs și vândut pe piața Uniunii de către industria Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, au fost considerate produse similare în temeiul dispozițiilor articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. Observații preliminare
(13)
Toți cei trei producători-exportatori thailandezi numiți în reclamație au depus chestionarele completate. Investigația a arătat că nu există niciun alt producător-exportator thailandez de PTA și că răspunsurile erau relevante pentru 100 % din exporturile thailandeze pe piața UE.
(14)
Cele trei societăți au cerut calcularea dumpingului pe baza datelor lunare, în temeiul variației semnificative, pe durata PA, a costurilor pentru materia primă principală și, în consecință, a prețurilor produsului în cauză. Din motivele menționate la considerentul 26 de mai jos, utilizarea metodologiei cerute nu a fost considerată ca fiind justificată.
(15)
Ar trebui să se observe faptul că vânzările pe piața internă și a UE s-au bazat fie pe prețurile spot sau pe contracte bazate pe costul PX (principala materie primă), fie pe o formulă bazată pe indexul de stabilire a prețului pentru PTA în China. În acest din urmă caz, de mai multe ori au existat întârzieri semnificative, după care a fost disponibil indicele final. Pentru a implementa formula, a trebuit să se recurgă la un tip de facturare în care prețul final putea fi stabilit la mai multe luni după eliberarea facturii inițiale provizorii. Notele de debit/credit au fost emise pentru a corecta prețul final convenit în contract.
(16)
Metodologia generală descrisă în continuare a fost aplicată tuturor producătorilor-exportatori cooperanți din Thailanda.
3.2. Valoarea normală
(17)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne ale producătorilor thailandezi erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale producătorilor-exportatori din Thailanda au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.
(18)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața internă a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.
(19)
Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări interne ale produsului similar pentru toți cei 3 producători, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a tuturor vânzărilor interne.
3.3. Prețul de export
(20)
Această anchetă a arătat că unul dintre producătorii-exportatori cooperanți (SMPC) a vândut pe piața UE prin cel mai mare acționar al său (MCI, o societate cu sediul în Japonia), care ulterior a revândut mai multor comercianți japonezi, care au vândut în final unor firme pe piața UE. S-a investigat dacă exista vreo legătură între MCI și cel mai mare comerciant japonez și dacă o asemenea relație influența prețurile.
(21)
S-a descoperit faptul că cea mai importantă relație privea deținerea în comun de participațiuni într-un procentaj foarte scăzut, deținute de bănci japoneze în numele mai multor mandatari. S-a stabilit, deci, că relația nu era de natură a influența nivelurile de preț. Într-adevăr, având în vedere stabilirea prețurilor și aranjamentele contractuale descrise anterior și care sunt tipice pentru această industrie, precum și natura relației dintre societățile descrise mai sus, prețurile au fost stabilite în condiții de concurență liberă. S-a determinat deci faptul că prețul de export al produsului în cauză putea fi stabilit pe baza vânzărilor MCI către comercianții japonezi.
(22)
A fost trimisă o scrisoare către MCI, în care aceasta era informată în legătură cu consecințele necooperării, deoarece, în timpul verificărilor efectuate la Tokyo, persoanelor care se ocupau de caz nu li s-a acordat acces deplin la informații contabile privind anumite ajustări.
(23)
Prin urmare, s-a decis să se calculeze ajustările pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În concluzie, s-a folosit următoarea metodologie. Pentru costurile de transport ajustarea s-a rotunjit în sus până la valoarea superioară, pe baza informațiilor obținute la fața locului. Pentru celelalte ajustări, sumele raportate, ca și prețurile de vânzare nete au fost, de asemenea, verificate prin referință cu alte surse independente, în acest caz informațiile stabilite pentru ceilalți doi producători-exportatori thailandezi și s-a descoperit că sunt în conformitate cu același tip de vânzări. A fost avută în vedere o metodă alternativă de utilizare ca substitut a prețurilor Eurostat, dar aceasta nu a fost utilizată deoarece, pentru acest produs, valoarea Eurostat era prețul CIF la data importului, iar nu prețul final ajustat stabilit în conformitate cu contractul de vânzări și sistemele de facturare descrise mai sus. Această abordare a fost în mod excepțional adecvată, dată fiind structura pieții, astfel cum este ea explicată în considerentul 15 de mai sus. A se observa faptul că marea majoritate a ajustărilor fuseseră deja verificate în Thailanda.
3.4. Comparația
(24)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(25)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, ambalare, credit, manipulare și comisioane.
(26)
Comparația între prețul de export și valoarea normală a fost efectuată pe o bază anuală. Cererea producătorilor-exportatori de efectuare a comparațiilor pe o bază lunară a fost luată n considerare, dar nu a fost urmată, deoarece era evident faptul că nu ar fi schimbat concluzia generală în legătură cu dumpingul, mai precis dumpingul de minimis la nivel de țară.
3.5. Marja de dumping
(27)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Thailanda s-a stabilit pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, astfel cum s-a stabilit mai sus.
(28)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Marjă de dumping
Grupul Indorama
3,7 %
SMPC
Nu există dumping
(29)
Cei trei producători-exportatori (cei doi din cadrul grupului Indorama și SMPC) reprezintă totalitatea exporturilor originare din Thailanda, potrivit datelor Eurostat. Pentru a evalua dacă, la nivel de țară, marja de dumping a fost sub nivelul de minimis, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată la nivel de țară. S-a descoperit că această marjă s-a aflat sub nivelul de minimis, adică 1,8 %.
(30)
Pentru a menține marja de dumping de minimis la nivel de țară, nu ar trebui instituite măsuri provizorii privind importurile de PTA originar din Thailanda.
4. PREJUDICIUL REZULTAT, LEGĂTURA DE CAUZALITATE ȘI INTERESUL UNIUNII
(31)
Având în vedere cele de mai sus privind dumpingul, nu se consideră necesar a prezenta vreo analiză a prejudiciului, legăturii de cauzalitate și a interesului Uniunii.
5. ÎNCHEIEREA PROCEDURII
(32)
Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, deoarece marja de dumping stabilită pentru Thailanda reprezintă mai puțin de 2 %. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații.
(33)
În ceea ce privește dumpingul, s-au primit comentarii din partea unui reclamant, potrivit căruia Comisia ar fi trebuit să impute SMPC marja de dumping stabilită pentru ceilalți doi producători-exportatori (3,7 %), ca o consecință a faptelor disponibile. Argumentul pentru aceasta a fost că ar fi trebuit să existe o marjă de dumping de minimis. Argumentul respectiv a fost respins. Comisia a aplicat datele disponibile privind societatea japoneză afiliată prin utilizarea datelor disponibile ale societății, rotunjite în sus și prin compararea acestor date cu alte surse verificabile. Imputarea, în aceste condiții, a marjei de dumping a celorlalți exportatori ar fi fost neconformă cu dispozițiile articolului 18.
(34)
Același reclamant a declarat, de asemenea, că alte guverne au o perspectivă diferită asupra anchetelor privind APT pentru o PA similară. Acest argument a trebuit să fie respins. Referitor la aceasta, se observă că probele furnizate de parte se referă la o taxă antidumping instituită de Republica Populară Chineză pentru importurile de PTA din Coreea și Thailanda. Informațiile furnizate nu pot susține afirmația părții, deoarece nu există vreo dovadă privind modul de stabilirea valorii normale și a prețului de export în această anchetă antidumping efectuată în China. În plus, în cadrul anchetei autorităților chineze, PA se încadrează între 1 octombrie 2007 și 30 septembrie 2008, în timp ce PA utilizată în prezenta anchetă a UE se încadrează între 1 decembrie 2008 și 30 noiembrie 2009. Perioadele avute în vedere în cadrul anchetelor din UE și din China sunt, deci, foarte diferite.
(35)
În ceea ce privește prejudiciul, nici una dintre părțile interesate nu au depus vreo observație.
(36)
În concluzie, nu au existat comentarii din partea vreunei părți interesate care să infirme constatarea conform căreia măsurile de protecție nu sunt necesare.
(37)
Comisia concluzionează, având în vedere cele de mai sus, că procedura antidumping privind importurile în Uniune de acid tereftalic purificat și de săruri ale acestuia originare din Thailanda ar trebui încheiată fără instituirea de măsuri antidumping,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articol unic
Procedura antidumping privind importurile de acid tereftalic și săruri ale acestuia având o puritate în greutate de minim 99,5 %, încadrate în prezent la codul NC ex 2917 36 00, originare din Thailanda, este încheiată.
Adoptată la Bruxelles, 19 ianuarie 2011.