VERORDNUNG (EU) Nr. 138/2011 DER KOMMISSION
vom 16. Februar 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter offenmaschiger Gewebe aus Glasfasern mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 20. Mai 2010 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren bestimmter offenmaschiger Gewebe aus Glasfasern mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde am 6. April 2010 auf Antrag der Unternehmen Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS und Vitrulan Technical Textiles GmbH („Antragsteller“) eingeleitet, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von bestimmten offenmaschigen Geweben aus Glasfasern entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte EU-Hersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, die Vertreter der VR China sowie die ihr bekannten Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die Kommission unterrichtete ferner Hersteller in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“), Kanada, Kroatien, in Thailand und der Türkei, da diese Länder als Vergleichsländer in Betracht gezogen wurden. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der unabhängigen Einführer und der EU-Hersteller war in der Einleitungsbekanntmachung zur Ermittlung von Dumping und Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, Einführer und EU-Hersteller gebeten, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware vorzulegen. Die Behörden der VR China wurden ebenfalls konsultiert.
(5)
Im Rahmen des Stichprobenverfahrens gingen bei der Kommission sechzehn Antworten von ausführenden Herstellern in der VR China ein, auf die 86 % der Einfuhren in dem im Folgenden definierten Untersuchungszeitraum entfielen. Die Mitarbeit wurde daher als hoch eingestuft.
(6)
Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung bildete die Kommission eine repräsentative Stichprobe der ausführenden Hersteller, und zwar auf der Grundlage des größten repräsentativen Ausfuhrvolumens der betroffenen Ware in die Union, das in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Die Stichprobe umfasste zwei unabhängige ausführende Hersteller und eine ausführende, aus vier verbundenen Unternehmen zusammengesetzte Herstellergruppe, auf die in dem unter Randnummer 13 definierten Untersuchungszeitraum 42 % der Einfuhren in die Union entfielen. Die betroffenen Parteien und die Behörden der VR China wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert und erhoben keine Einwände.
(7)
Zwölf Hersteller des Wirtschaftszweigs der Union legten die erbetenen Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf dieser Grundlage bildete die Kommission eine Stichprobe aus den vier an den Verkäufen und der Produktion gemessenen größten EU-Herstellern, auf die 70 % der Gesamtverkäufe des wie unter Randnummer 59 definierten Wirtschaftszweigs der Union entfielen.
(8)
Nur vier unabhängige Einführer legten die erbetenen Informationen innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist vor. Daher wurde entschieden, dass die Bildung einer Stichprobe für unabhängige Einführer nicht erforderlich war.
(9)
Damit die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die ausführenden Hersteller der Stichprobe. Alle ausführenden Hersteller der Stichprobe beantragten die MWB nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung oder - falls die Untersuchung ergeben sollte, dass sie die Voraussetzungen für die MWB nicht erfüllten - alternativ eine IB. Zudem beantragte ein ausführender, nicht in die Stichprobe einbezogener Hersteller, der aus einer Gruppe verbundener Unternehmen besteht, eine individuelle Untersuchung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung.
(10)
Die Kommission sandte Fragebogen an die ausführenden Hersteller der Stichprobe sowie an den nicht berücksichtigten ausführenden Hersteller, der eine individuelle Untersuchung beantragt hatte, an die vier EU-Hersteller der Stichprobe, die vier mitarbeitenden unabhängigen Einführer und an alle ihr bekannten Verwender in der Union. Ferner sandte sie Fragebogen an Hersteller in den USA, dem in der Einleitungsbekanntmachung vorgeschlagenen Vergleichsland, sowie an Hersteller in anderen in Frage kommenden Vergleichsländern. Antworten auf die Fragebogen gingen ein von den in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern in der VR China und dem einen mitarbeitenden Hersteller, der eine individuelle Untersuchung beantragt hatte, von einem Hersteller in den USA und einem Hersteller in Kanada, das als Vergleichsland vorgesehen war (vgl. Randnummer 43), von allen EU-Herstellern der Stichprobe und von vier unabhängigen Einführern. Keiner der Verwender übermittelte der Kommission Informationen oder nahm im Laufe der Untersuchung Kontakt mit ihr auf.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die MWB/IB-Untersuchung und für eine vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
a)
ausführende Hersteller in der VR China
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
EU-Hersteller
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Tschechische Republik
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungarn
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Deutschland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lettland
c)
Unabhängige Einführer
-
Masterplast, Ungarn
(12)
Da für die ausführenden Hersteller in der VR China, denen möglicherweise keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert ermittelt werden musste, wurde für die Ermittlung des Normalwerts anhand von Daten aus dem Vergleichsland Kanada ein Kontrollbesuch im Betrieb des folgenden Unternehmens durchgeführt:
d)
Hersteller im Vergleichsland
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Untersuchungszeitraum
(13)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Die Überprüfung betrifft offenmaschige Gewebe aus Glasfasern, mit einer Zelllänge und -breite von mehr als 1,8 mm und mit einem Quadratmetergewicht von mehr als 35 g, mit Ursprung in der Volksrepublik China („betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 und ex 7019 90 99 eingereiht werden.
(15)
Offenmaschige Gewebe werden aus Glasfasergarnen hergestellt; sie weisen unterschiedlich Zellgrößen und Quadratmetergewicht auf. Sie werden in erster Linie zur Bewehrung in der Baubranche eingesetzt (Außendämmung, Marmor-/Bodenbewehrung, Wandreparatur).
(16)
Nach Einleitung der Untersuchung bat ein ausführender Hersteller von Glasfaserscheiben in der VR China darum, zu klären, ob der genannte Warentyp unter die Warendefinition falle. Der Wirtschaftszweig der Union vertrat die Auffassung, dass derartige Scheiben als nachgelagerte Waren betrachtet werden können und somit nicht notwendigerweise unter die Warendefinition fallen. Da der Kommission zu diesem Zeitpunkt der Untersuchung keine ausreichenden Informationen vorliegen, die eine definitive Schlussfolgerung zu den grundlegenden Eigenschaften von Glasfaserscheiben erlauben, hat sie beschlossen, diese provisorisch und vorbehaltlich der Übermittlung weiterer Informationen und Erwägungen durch die interessierten Parteien als Teil der betroffenen Ware anzusehen.
2. Gleichartige Ware
(17)
Die Untersuchung ergab, dass in der VR China hergestellte und auf dem Inlandsmarkt der VR China und von Kanada (das vorläufig als Vergleichsland herangezogen wurde) verkaufte offenmaschige Gewebe aus Glasfasern sowie von EU-Herstellern in der Union hergestellte und verkaufte offenmaschige Gewebe aus Glasfasern dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufweisen. Daher werden die Waren vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Allgemeine Methode
(18)
Die im Folgenden dargelegte allgemeine Methode wurde bei allen mitarbeitenden ausführenden Herstellern in der VR China zur Ermittlung eines möglichen Dumpings angewandt.
2. Marktwirtschaftsbehandlung
(19)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten,
2.
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird,
3.
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems;
4.
Insolvenz- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit und
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(20)
Bei dieser Untersuchung beantragten alle ausführenden Hersteller der Stichprobe die MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung; das entsprechende Antragsformular schickten sie fristgerecht zurück.
(21)
Die Kommission holte zu allen genannten ausführenden Herstellern der Stichprobe alle ihr erforderlich erscheinenden Daten ein und überprüfte die Angaben im MWB-Antrag sowie die anderen ihr erforderlich erscheinenden Daten bei einem Kontrollbesuch in den Betrieben der folgenden Unternehmen:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Das vierte Unternehmen, das der in die Stichprobe einbezogenen Gruppe verbundener Unternehmen angehört, hat seine Niederlassung auf den Britischen Jungferninseln und ging daher nicht in die Bewertung des MWB-Antrags ein.
(22)
Die Untersuchung ergab zunächst, dass zwei in die Stichprobe einbezogene ausführende Hersteller in der VR China alle Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung für die Gewährung der MWB erfüllten; der dritte ausführende Hersteller der Stichprobe (die Gruppe verbundener Unternehmen) erfüllte das zweite Kriterium, also die internationalen Rechnungslegungsgrundsätze, nicht. Insbesondere stellte sich heraus, dass bestimmte Kosten, Einkommen und Konten die tatsächliche finanzielle Lage der Unternehmen der Gruppe nicht korrekt wiedergaben. Zudem ging der Bericht des Wirtschaftsprüfers nicht darauf ein, dass die Konten unvollständig waren.
(23)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Hersteller in der VR China und die Antragsteller offiziell über die MWB-Feststellungen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(24)
Nach der Unterrichtung über die MWB-Feststellungen gingen nur Stellungnahmen des in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellers (der Unternehmensgruppe) ein, dem keine MWB gewährt wurde. Diese Stellungnahmen führten jedoch nicht zu einer Änderung der Feststellungen, da sie die festgestellten Mängel nicht widerlegten, sondern allgemeine Erläuterungen dazu enthielten, dass eine einzige natürliche Person die Kontrolle über die gesamte Gruppe ausübe und dass die Unternehmen der Gruppe sich zurzeit in der Übergangsphase zur vollständigen Integration der Geschäftsbereiche befänden.
(25)
Kurz vor den Kontrollbesuchen im Rahmen der Dumpinguntersuchung wurden gegenüber der Kommission Einwände erhoben bezüglich der zwei ausführenden Hersteller in der VR China, für die ursprünglich die Gewährung der MWB vorgeschlagen wurde; die Einwände waren in einem Fall schriftlich belegt. Diese Einwände wurden im Rahmen der Kontrollbesuche geprüft.
(26)
Nach den vorgelegten Einwänden bezüglich des ersten ausführenden Herstellers soll dieser im Zusammenhang mit dem MWB-Antrag und während des MWB-Kontrollbesuchs eine gefälschte Satzung vorgewiesen haben. Der Kommission wurden Kopien der vorgeblich echten Satzung sowie des entsprechenden Joint-Venture-Vertrags zwischen den Gesellschaftern des Unternehmens vorgelegt. Im Rahmen des Kontrollbesuchs zur Dumpingüberprüfung legte der ausführende Hersteller eine beglaubigte Kopie seiner bei den lokalen Behörden registrierten Satzung vor; dabei handelte es sich um das gleiche undatierte Dokument, das das Unternehmen seinem MWB-Antrag beigelegt und bei der MWB-Überprüfung vor Ort vorgelegt hatte.
(27)
Bei einem Vergleich dieses Dokuments mit dem der Kommission vorgelegten (vgl. Randnummern 25 und 26) wurden Unterschiede bei den Daten, den betroffenen Parteien und bei bestimmten Bestimmungen bezüglich Auflagen bei der Einstellung von Arbeitskräften aufgedeckt. Beim Vergleich des vom Unternehmen mit dem MWB-Antrag übermittelten Joint-Venture-Vertrags mit dem der Kommission vorgelegten ergaben sich weitere Unterschiede und zwar in Bezug auf Verkaufsbeschränkungen.
(28)
Dieser ausführende Hersteller wurde schriftlich darüber in Kenntnis gesetzt, dass diese Informationen zur Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung führen könnten; der Hersteller wurde um einschlägige Anmerkungen gebeten. Der ausführende Hersteller konnte in seinem Antwortschreiben die Unterschiede nicht hinreichend erklären und daher den Zweifel an der Authentizität der ursprünglich vom ausführenden Hersteller mit seinem MWB-Antrag vorgelegten Dokumente und Informationen nicht beseitigen.
(29)
Die Einwände bezüglich des zweiten ausführenden Herstellers bezogen sich auf gefälschte Jahresabschlüsse. Diesem Einwand wurde vor Ort nachgegangen; dabei wurden Unterschiede zu den Überträgen aus den ungeprüften Konten des Jahres 2006 in den ersten geprüften Jahresabschluss des Jahres 2007 aufgedeckt. Zudem hat das Unternehmen für die Jahre 2007 und 2008 keine Gebühren und Ausgaben für die Wirtschaftsprüfung verbucht.
(30)
Auch dieser ausführende Hersteller wurde schriftlich über die vor Ort aufgedeckten Unstimmigkeiten in Kenntnis gesetzt und um Stellungnahme gebeten. Er wurde ferner darüber unterrichtet, dass diese neuen Feststellungen zur Anwendung des Artikels 18 der Grundverordnung führen könnten. In seinem Antwortschreiben legte der ausführende Hersteller keine zusätzlichen Informationen vor, die den Zweifel an der Genauigkeit und Vollständigkeit der Angaben in seinen Jahresabschlüssen beseitigen würden. Vielmehr räumte er ein, dass zwei Abschlüsse mit unterschiedlichen Zahlen für 2006 bestünden und dass die Konten für 2007 und 2008 Fehler enthielten, auf die der Wirtschaftsprüfer nicht eingegangen sei.
(31)
Angesichts der neuen Feststellungen vertrat die Kommission die Auffassung, dass der erste ausführende Hersteller bei der Untersuchung irreführende Angaben machte. Daher wurde beschlossen, Artikel 18 der Grundverordnung anzuwenden und den ursprünglichen Vorschlag, MWB zu gewähren, zurückzuziehen.
(32)
Hinsichtlich des zweiten ausführenden Herstellers beschloss die Kommission, die MWB zu verweigern, da das Unternehmen Kriterium 2 der MWB-Bewertung nicht erfüllte.
3. Individuelle Behandlung
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Joint Ventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen,
-
die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt,
-
die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen, staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind in der Minderheit, oder das Unternehmen ist nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig;
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen und
-
der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(34)
Die drei ausführenden Hersteller der Stichprobe, die die MWB beantragt hatten, hatten auch eine IB für den Fall beantragt, dass ihnen keine MWB gewährt würde. Aufgrund der Feststellungen wurde auf den ersten ausführenden Hersteller Artikel 18 der Grundverordnung angewandt und eine IB somit verweigert. Der zweite ausführende Hersteller erfüllte den Untersuchungsergebnissen zufolge die Bedingungen von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung; ihm konnte daher eine IB gewährt werden.
(35)
Der dritte ausführende Hersteller (die Unternehmensgruppe) erfüllte den Untersuchungsergebnissen zufolge nicht die MWB-Kriterien; ihm wurde jedoch eine IB gewährt, da das Unternehmen die Bedingungen von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung für die Gewährung einer IB erfüllt.
(36)
Anhand der vorliegenden Informationen wurde vorläufig festgestellt, dass die folgenden beiden ausführenden Hersteller in der VR China, die in die Stichprobe einbezogen wurden, alle Bedingungen des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, die gebildet wird von:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuelle Untersuchung
(37)
Die nicht in die Stichprobe aufgenommene Gruppe verbundener Unternehmen, die einen Antrag auf individuelle Untersuchung gestellt hatte, hatte auch die MWB sowie ersatzweise für den Fall, dass ihr keine MWB gewährt würde, eine IB beantragt; das entsprechende Antragsformular schickte sie fristgerecht zurück.
(38)
Die im MWB-Antrag übermittelten Informationen des Unternehmens, das eine individuelle Untersuchung beantragte, wurden nicht überprüft. Diese Überprüfung wird zu einem späteren Zeitpunkt durchgeführt.
5. Normalwert
a) Wahl des Vergleichslands
(39)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland ermittelt.
(40)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission die USA als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen und die interessierten Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht.
(41)
Vier mitarbeitende ausführende Hersteller brachten vor, dass die USA kein geeignetes Vergleichsland sei, da die von den Unternehmen in den USA verwendeten Glasfasergarne, der wichtigste Rohstoff bei der Herstellung der betroffenen Ware, aus einem anderen teureren Glastyp hergestellt würde als der von den chinesischen ausführenden Herstellern verwendete Rohstoff. Sie schlugen vor, anstelle der USA die Türkei oder Thailand heranzuziehen, da die Hersteller der betroffenen Ware in diesen beiden Ländern Fasergarne des gleichen Glastyps verwendeten wie die chinesischen ausführenden Hersteller.
(42)
Die Kommission prüfte, ob die Wahl anderer Länder als Vergleichsland vertretbar wäre, und sandte Fragebogen an Hersteller der betroffenen Ware in Kanada, Kroatien, Thailand und der Türkei. Nur einer der Hersteller der betroffenen Ware in den USA und der einzige Hersteller in Kanada beantworteten die Fragebogen.
(43)
Die Kommission untersuchte den kanadischen und den US-Markt, um zu prüfen, ob diese Länder als Vergleichsland geeignet sind. Auf dem kanadischen Markt gibt es zwar nur einen Hersteller der betroffenen Ware, doch wurde festgestellt, dass es sich im Falle Kanadas um einen offenen Markt handelt, auf dem keine Einfuhrzölle erhoben werden; außerdem ist der Wettbewerb auf dem Markt durch die beträchtlichen Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in mehreren Drittländern gewährleistet. Die Untersuchung ergab auch, dass der kanadische Hersteller alle Typen der betroffenen Ware herstellt, während der US-Hersteller nur einen Typ der gleichartigen Ware produziert; somit ist es möglich, die Normalwert für alle Typen der betroffenen Ware zu ermitteln. Damit ergab sich, dass Kanada im Rahmen der vorläufigen Sachaufklärung als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts angesehen werden konnte.
(44)
Die Angaben des mitarbeitenden kanadischen Herstellers wurden vor Ort überprüft; sie erwiesen sich als zuverlässig und für die Ermittlung des Normalwerts geeignet.
(45)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass Kanada ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 der Grundverordnung ist.
b) Ermittlung des Normalwerts
(46)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand überprüfter Angaben des Herstellers im Vergleichsland wie folgt ermittelt:
(47)
Im Vergleich zur Menge der betroffenen Ware, die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern in die Union ausgeführt wurde, waren den Untersuchungsergebnissen zufolge die Inlandsverkäufe des kanadischen Herstellers der gleichartigen Ware hinsichtlich der Menge repräsentativ.
(48)
Im Untersuchungszeitraum wurden die Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt der Untersuchung zufolge für alle Typen der gleichartigen vom kanadischen Hersteller gefertigten Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr getätigt. Angesichts der Qualitätsunterschiede zwischen der in Kanada hergestellten und verkauften gleichartigen Ware und der betroffenen Ware aus der VR China wurde es jedoch als angemessener erachtet, den Normalwert rechnerisch zu ermitteln, da in diesem Fall im Interesse eines fairen Vergleichs diese Qualitätsunterschiede berücksichtigt werden konnten (vgl. Randnummer 52).
(49)
Nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe c der Grundverordnung wurden die Beträge für VVG-Kosten und die Gewinnspanne anhand der Angaben des kanadischen Herstellers ermittelt.
c) Ausfuhrpreise für die ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde
(50)
Da zwei mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, Ausfuhrverkäufe in die Union direkt an unabhängige Abnehmer in der Union tätigten, wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
d) Vergleich
(51)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(52)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Der Normalwert wurde für die Qualitätsunterschiede der Inputs wie Chemikalien, Beschichtung und Rohstoffe (Glastyp der Garne) berichtigt. Weitere Berichtigungen betrafen, soweit erforderlich, indirekte Steuern, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Neben-, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Bankgebühren und Provisionen; sie wurden in allen Fällen zugestanden, in denen die Anträge für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
6. Dumpingspannen
a) Mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde
(53)
Für die beiden mitarbeitenden ausführenden Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, wurden die Dumpingspannen nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung ermittelt; dazu wurde der für das Vergleichsland ermittelte gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen Durchschnittspreis des jeweiligen Unternehmens für die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union ermittelt, der seinerseits wie oben erläutert ermittelt wurde.
(54)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Alle übrigen ausführenden Hersteller
(55)
Die Dumpingspanne für mitarbeitende ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung als Durchschnitt der beiden ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelt, denen eine IB gewährt wurde.
(56)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen, nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China sowie für den ausführenden Hersteller der Stichprobe, für den Artikel 18 der Grundverordnung galt, wurde zunächst der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben der mitarbeitenden ausführenden Hersteller zur Menge der Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Eurostat-Statistiken verglichen.
(57)
Aufgrund der hohen Mitarbeit an der Untersuchung (auf die mitarbeitenden Unternehmen entfielen im UZ rund 86 % aller Einfuhren aus der VR China) wurde die landesweite Dumpingspanne anhand der höheren für die beiden ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, berechneten Spanne ermittelt.
(58)
Die auf dieser Grundlage ermittelte, anhand der Stichprobe gewichtete vorläufige Dumpingspanne und die landesweite Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller (vgl. Anhang I)
57,7 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Herstellung in der Union
(59)
Im UZ wurde die gleichartige Ware von 19 Herstellern in der Union gefertigt. Auf diese Hersteller entfällt die EU-Gesamtproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Informationen wurden bei allen 19 Herstellern, die den Antrag unterstützten, erhoben oder von ihnen zur Verfügung gestellt; daher werden diese Hersteller im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(60)
Zwölf EU-Hersteller legten die erbetenen Angaben vor (vgl. Randnummer 7) und stimmten ihrer Einbeziehung in eine Stichprobe zu. Die Stichprobe wurde aus vier Herstellern gebildet, auf die etwa 70 % der geschätzten EU-Gesamtproduktion entfielen.
2. Unionsverbrauch
(61)
Für die Ermittlung des Unionsverbrauchs wurden Angaben des Antrags sowie geprüfte Zahlen von an der Untersuchung mitarbeitenden Herstellern und Einführern herangezogen. Der Unionsverbrauch wurde somit auf der Grundlage der Verkaufsmenge in der Union der gleichartigen vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Ware sowie der Menge der aus der VR China und Drittländern eingeführten betroffenen Ware ermittelt.
(62)
Danach nahm der Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
2006
2007
2008
2009
UZ
EU-Verbrauch in m2
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index (2006 = 100)
100
120
126
109
112
Quelle: Antrag sowie Daten von mitarbeitenden Unternehmen und von Eurostat.
(63)
Der Verbrauch der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware in der Union wuchs im Bezugszeitraum um 12 %. Von 2006 bis 2008 stieg er um 26 %, fiel dann jedoch zwischen 2008 und 2009 um 17 %. Im UZ stieg der Verbrauch erneut leicht an. Der vorübergehende Rückgang 2009 lässt sich mit dem Abschwung in der Baubranche erklären.
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
a) Menge, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land
(64)
Die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China erhöhte sich im Bezugszeitraum um 48 %. Im leichten Rückgang 2009 spiegelten sich die Verbrauchsentwicklung und der Abschwung in der Baubranche wider. Dennoch ist langfristig eine steigende Tendenz dieser Einfuhren unverkennbar; die Einfuhrmengen stiegen wesentlich schneller als der Unionsverbrauch.
2006
2007
2008
2009
UZ
Chinesische Einfuhren in m2
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index (2006 = 100)
100
141
154
143
148
Quelle: Eurostat und Antrag.
(65)
Der mengenmäßige Anstieg der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China ging einher mit einen Rückgang der durchschnittlichen Einfuhrpreise, die von 2006 bis zum Ende des UZ um 12 % nachgaben.
2006
2007
2008
2009
UZ
Preise der chinesischen Einfuhren (in EUR)
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index (2006 = 100)
100
99
101
89
88
Quelle: Eurostat und Antrag.
(66)
Der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land erhöhte sich im Bezugszeitraum um 32 %, was einem Zuwachs von fast 13 Prozentpunkten gleichkommt. Im UZ lag der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land bei 51 %.
2006
2007
2008
2009
UZ
Marktanteil der chinesischen Einfuhren
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index (2006 = 100)
100
117
123
131
132
Quelle: Berechnung.
b) Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die Preise
(67)
Zur Analyse der Preisunterbietung wurden die durchschnittlichen Einfuhrpreise des mitarbeitenden chinesischen ausführenden Herstellers mit den Durchschnittspreisen der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller im UZ verglichen. Die Preise der EU-Hersteller der Stichprobe wurden auf die Stufe netto ab Werk gebracht und mit den cif-Einfuhrpreisen verglichen. Die Einfuhrpreise wurden für die Einfuhrzölle und die nach der Einfuhr angefallenen Kosten berichtigt. Ferner wurde wegen der Qualitätsunterschiede zwischen der betroffenen aus der VR China eingeführten Ware und der gleichartigen Ware des Wirtschaftszweigs der Union an den chinesischen Einfuhrpreisen eine zusätzliche Berichtigung für die Qualität vorgenommen. Die Berichtigung betrifft Unterschiede in den Parametern wie Lauf- und Querrichtung, Zugfestigkeit und Dehnung, die nicht vollständig als Parameter in der Warenkontrollnummer abgedeckt waren.
(68)
Unter Berücksichtigung der Qualitätsberichtigung ergab die Untersuchung im UZ eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union, zwischen 29,5 und 30,2 %.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
a) Vorbemerkungen
(69)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
(70)
Wie bereits unter Randnummer 7 erwähnt, bildete die Kommission eine Stichprobe aus den vier an den Verkäufen und der Produktion gemessenen größten EU-Herstellern.
(71)
Die Indikatoren zu makroökonomischen Daten, wie Produktion, Kapazität, Verkaufsmenge, Marktanteil, beziehen sich auf den ganzen Wirtschaftszweig der Union (Quellenangabe in den folgenden Tabellen: Makrodaten). Die übrigen Indikatoren beruhen auf geprüften Daten der Hersteller der Stichprobe. Diese Indikatoren werden als Mikrodaten bezeichnet.
(72)
Die Untersuchung ergab, dass ein Teil der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union über verbundene Unternehmen abgewickelt wurde. Die Unternehmen vertraten die Auffassung, diese Geschäfte sollten als Verkäufe an unabhängige Abnehmer behandelt werden, da keine direkte Verbindung zwischen den Unternehmen bestehe und die Verkäufe zu Marktbedingungen erfolgt seien. Es wird jedoch vorläufig beschlossen, diese Geschäfte bei der Berechnung der Schadensspanne und bei den Schadensindikatoren unberücksichtig zu lassen, da die Kommission diese spezifischen Verkäufe weiter untersuchen wird. Die Ausnahme betrifft die Verkäufe zwischen zwei verbundenen Unternehmen der Stichprobe, für die der Weiterverkaufsmechanismus erläutert und geprüft werden konnte.
b) Schadensindikatoren
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2006
2007
2008
2009
UZ
Produktion in m2
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index (2006 = 100)
100
112
120
98
96
Kapazität in m2
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index (2006 = 100)
100
103
117
106
111
Kapazitätsauslastung
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Quelle: Makrodaten.
(73)
Im Bezugszeitraum ging die Produktionsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 4 % zurück. Im Wesentlichen folgte die Produktion der Verbrauchsentwicklung, d. h. ein Anstieg in den Jahren 2006 bis 2008, anschließend 2009 ein starker Rückgang und dann im UZ ein weiterer leichter Rückgang. Damit erholte sich die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union im Gegensatz zum Verbrauch im UZ nicht, sondern nahm weiter ab.
(74)
Der Kapazitätsauslastungsgrad des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 10 Prozentpunkte, nämlich von 77 % im Jahr 2006 auf 67 % im UZ. Dies ist jedoch zum Teil der Tatsache geschuldet, dass die Kapazität der EU-Hersteller aufgrund von Investitionen leicht anstieg.
Lagerbestände
2006
2007
2008
2009
UZ
Schlussbestände in m2
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index (2006 = 100)
100
263
330
322
285
Quelle: Makrodaten.
(75)
Die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union haben sich im Bezugszeitraum quasi verdreifacht. Diese Entwicklung fiel zeitlich mit den rückläufigen Verkaufs- und Produktionsmengen zusammen. Als Anteil der Produktionsmenge ausgedrückt wuchsen die Lagerbestände von unter 4 % im Jahr 2006 auf über 11 % im UZ an.
Verkaufsmenge und Marktanteil
2006
2007
2008
2009
UZ
Verkaufsmenge in m2
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index (2006 = 100)
100
108
110
88
89
Marktanteil des EU-Wirtschaftszweigs
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index (2006 = 100)
100
89
87
81
80
Quelle: Makrodaten.
(76)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 11 %; daraus ergab sich ein Marktanteilsverlust am EU-Gesamtverbrauch von 12 Prozentpunkten (Rückgang von 58 auf 46 %).
(77)
Verkaufspreise
2006
2007
2008
2009
UZ
Verkaufspreise (in EUR)
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index (2006 = 100)
100
106
105
99
97
Quelle: Mikrodaten
(78)
Die Durchschnittspreise. der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer in der EU gingen im Bezugszeitraum um 3 % zurück. Der Wirtschaftszweig der Union senkte seine Verkaufspreise nicht wesentlich, um mit den gedumpten Einfuhren konkurrieren zu können. Dies führte jedoch im Bezugszeitraum zu beträchtlichen Marktanteilsverlusten.
Rentabilität
2006
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Gewinn vor Steuer
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index (2006 = 100)
100
309
234
166
212
Quelle: Mikrodaten
Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
2006
2007
2008
2009
UZ
Investitionen (in EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Nettokapitalrendite
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Cashflow (in EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Quelle: Mikrodaten.
(79)
Wie bereits unter Randnummer 68 dargelegt, übten die chinesischen Einfuhren im Bezugszeitraum einen erheblichen Preisdruck auf den EU-Markt aus. Dennoch konnte der Wirtschaftszweig der Union mit einer Rentabilitätssteigerung von 6 auf 18 % zwischen 2006 und 2007 seine gute finanzielle Lage aufrechterhalten. Danach verschlechterte sich die Rentabilität und belief sich im UZ auf 12 %. Andere Finanzindikatoren wie Kapitalrendite und Cashflow blieben ebenfalls im positiven Bereich. Der Wirtschaftszweig der Union beteiligte sich also nicht an einem aggressiven Preiswettbewerb mit den chinesischen Einfuhren. Vielmehr entschieden sich die Unternehmen für einen Umstrukturierungsprozess mit Investitionen in neue Produktionstechniken, um hochwertigere Waren herzustellen und die Produktionskosten langfristig zu senken. Damit einher gingen jedoch geringere Verkaufsmengen und ein Marktanteilsverlust zugunsten ihrer chinesischen Konkurrenten. Zu beachten ist, dass in der vorstehenden Gewinnberechnung die von einigen Herstellern der Stichprobe vorgelegten außerordentlichen Aufwendungen für die Umstrukturierung nicht berücksichtigt sind. Würden diese Aufwendungen einbezogen, so würde dies zu einer erheblich geringeren Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union führen. Dies wiederum würde ungünstigere Werte für die anderen vorstehenden Finanzindikatoren nach sich ziehen.
(80)
Im Bezugszeitraum konnte der Wirtschaftszweig der Union weiterhin hohe Investitionen tätigen; mit ihrer Hilfe sollten die Herstellkosten gesenkt und effizientere Produktionsverfahren entwickelt werden. Im Vergleich zu 2006 haben sich die Investitionen im UZ mehr als verdreifacht.
(81)
Die Fähigkeit zur Kapitalbeschaffung schien für den Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum kein Thema zu sein.
(82)
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2006
2007
2008
2009
UZ
Beschäftigung
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index (2006 = 100)
100
96
100
84
79
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivität je Beschäftigten (in m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Quelle: Mikrodaten außer bei der Beschäftigung (Makrodaten).
(83)
Die Zahl der Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union, die an der Herstellung der gleichartigen Ware beteiligt waren, fiel im Bezugszeitraum um beträchtliche 21 %. Zudem haben sich die durchschnittlichen Arbeitskosten je Beschäftigten des Wirtschaftszweigs der Union trotz des hohen Vergütungsniveaus seit 2008 verringert. Dadurch stieg die als Output je Beschäftigten ausgedrückte Produktivität im Bezugszeitraum.
c) Höhe des Dumpings
(84)
Angesichts der Menge und der Preise der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den EU-Markt im UZ nicht als unerheblich angesehen werden.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(85)
Die vorstehende Schadensanalyse lässt klar erkennen, dass der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum erhebliche Verluste bei den Verkaufs- und Produktionsmengen, der Kapazitätsauslastung und am Marktanteil hinnehmen musste; auch die Beschäftigtenzahl schrumpfte infolge der Umstrukturierungsbemühungen der Branche erheblich, nämlich um 21 %. Daher konnte der Wirtschaftszweig der Union keinen Nutzen aus dem Wachstum des Marktes ziehen, der vielmehr vollständig den chinesische Einfuhren zugute kam. Der Anstieg der Einfuhrmenge um 48 % im Bezugszeitraum lag in der Tat wesentlich höher als der 12-prozentige Zuwachs des Unionsverbrauchs.
(86)
Daher vertritt die Kommission die Auffassung, dass eine anhaltende erhebliche Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten chinesischen Einfuhren die Verkaufsmenge und damit unweigerlich die finanzielle und die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auch weiterhin beeinträchtigen wird. Mittelfristig müssen die europäischen Unternehmen mit einer Verschlechterung ihrer Rentabilität und anderer Finanzindikatoren rechnen.
(87)
In Anbetracht des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine Schädigung im Sinne von Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitten hatte.
E. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(88)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren geprüft, die gleichzeitig zu einer Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union geführt haben könnten, um auszuschließen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(89)
Im Bezugszeitraum erhöhten sich die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China um fast 50 % und eroberten einen beachtlichen Anteil des Unionsmarkts. Gleichzeitig kam es zu einer direkten und vergleichbaren Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union, des anderen nennenswerten Akteurs auf dem Unionsmarkt, da Einfuhren aus anderen Quellen unerheblich waren.
(90)
Mit dem stetigen Anstieg der gedumpten Einfuhrmengen ging eine erhebliche Unterbietung der Preise des Wirtschaftszweigs der Union einher. Im Bezugszeitraum lag der durchschnittliche Preis der Einfuhren aus der VR China laut Einfuhrstatistiken von Eurostat etwa 50 % unter dem mittleren Preis des Wirtschaftszweigs der Union. Die für die chinesischen ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, ermittelten Preisunterbietungsspannen lagen im UZ auch nach der Berichtigung für Qualitätsunterschiede noch bei etwa 35 %. Somit kann zu Recht angenommen werden, dass die gedumpten Einfuhren 2009 und im UZ nicht nur einen gewissen Preisdruck ausübten, sondern auch und vor allem zu dem erheblichen Marktanteilsverlust des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum führten.
(91)
Angesichts des zeitlichen Zusammenhangs zwischen dem massiven Anstieg gedumpter, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbietender Einfuhren einerseits und den Einbußen des Wirtschaftszweigs der Union bei Verkaufs- und Produktionsmengen sowie dem schrumpfenden Marktanteil andererseits wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union bedeutend schädigten.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
a) Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
2006
2007
2008
2009
UZ
Ausfuhren in m2
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index (2006 = 100)
100
82
90
74
75
Quelle: Makrodaten.
(92)
Die Ausfuhrmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 25 %, sie machte im Durchschnitt aber nur etwa 8 % aller Verkäufe aus. Daher wirkten sich die niedrigeren Ausfuhren nur sehr begrenzt auf die Gesamtergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union aus.
b) Einfuhren aus Drittländern
(93)
Die Einfuhren aus Drittländern waren im Bezugszeitraum unerheblich und konnten nicht zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben.
c) Folgen der Krise in der Baubranche
(94)
Die Folgen der Krise in der Baubranche lassen sich deutlich an den Verbrauchsdaten ab 2009 ablesen. Die Krise hätte den Wirtschaftszweigs der Union und die chinesischen Einführer jedoch in gleichem Maße beeinträchtigt müssen. Die Schadensuntersuchung ergab indes, dass der Marktanteil der chinesischen Einfuhren zum Schaden des Wirtschaftszweigs der Union auch in der Krise weiter ausgebaut wurde.
(95)
Zudem wirkte sich die Krise nur verhältnismäßig kurzfristig negativ auf den Unionsmarkt aus, da bereits im UZ Zeichen der Erholung sichtbar waren.
(96)
Damit konnten die Folgen der Krise den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(97)
Aus den dargelegten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union bedeutend geschädigt haben.
(98)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde eine Reihe weiterer Faktoren geprüft, doch konnte keiner von ihnen die erheblichen Einbußen bei Marktanteil, Produktion und Verkaufsmenge im Bezugszeitraum und insbesondere im UZ erklären. Diese Verluste des Wirtschaftszweigs der Union traten zeitgleich mit der Zunahme der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China auf.
(99)
Angesichts der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus der VR China den Wirtschaftszweig der Union im Sinne von Artikel 3 Absatz 6 der Grundverordnung bedeutend geschädigt haben.
F. UNIONSINTERESSE
1. Allgemeine Bemerkungen
(100)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob in diesem Fall, trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum Vorliegen von schädigendem Dumping, zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Einführung möglicher Maßnahmen oder der Verzicht auf Maßnahmen hätte.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(101)
Aus der Schadensanalyse ging eindeutig hervor, dass der Wirtschaftszweig der Union durch die gedumpten Einfuhren geschädigt wurde. Der Anstieg gedumpter Einfuhren in den letzten Jahren führte zu einem Rückgang der Verkäufe auf dem Unionsmarkt und einem erheblichen Verlust von Marktanteilen für den Wirtschaftszweig der Union.
(102)
Die Untersuchung ergab, dass jegliche Erhöhung des Marktanteils der gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land direkt zu Lasten des Wirtschaftszweigs der Union ging. Zu betonen ist, dass die betroffene Ware mit einem Anteil von bis zu 40 % am Umsatz eine umsatzstarke Ware der EU-Hersteller der Stichprobe ist. Würde keine Maßnahmen eingeführt, dürfte sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union angesichts des lange wirkenden Preisdrucks der gedumpten Einfuhren aus der VR China in die Union weiter verschlechtern. Ferner würden in diesem Fall die Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Union in Bezug auf die Umstrukturierung und die Verbesserung der Qualität ihrer Ware untergraben. Durch die Einführung von Maßnahmen wird der Einfuhrpreis auf ein nicht schädigendes Niveau angehoben, so dass für den Wirtschaftszweig der Union wieder faire Handelsbedingungen herrschen.
(103)
Es wird daher der vorläufige Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen eindeutig im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
3. Interesse der Einführer
(104)
Die wahrscheinlichen Auswirkungen der Maßnahmen auf die Einführer wurden nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft. In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass an der Untersuchung vier unabhängige Einführer mitarbeiteten, deren Einfuhren der betroffenen Ware insgesamt 15 % der Einfuhren aus der VR China im UZ ausmachten.
(105)
Anhand der vor Ort geprüften Daten für den größten der mitarbeitenden Einführer dürften die Folgen der Maßnahmen für dieses Unternehmen unerheblich sein, da sein Umsatz mit der betroffenen Ware nur gering ist.
(106)
Das Unternehmen wies jedoch darauf hin, dass die gesamte Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union niedriger ist als die derzeitige Nachfrage, die seinen Angaben zufolge ansteigen dürfte. Außerdem gebe es nur wenige Bezugsquellen in Drittländern. Seiner Meinung nach käme es bei zu hohen Zollsätzen zu einer Unterbrechung der Versorgung. Hierzu ist zu bemerken, dass angesichts der erheblichen Preisunterbietung die vorgeschlagene Höhe der Maßnahmen, bei der zudem die Qualitätsunterschiede zwischen der betroffenen aus der VR China eingeführten Ware und der gleichartigen vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Ware berücksichtigt werden, die Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China in die Union nicht versiegen dürften.
4. Interesse der Verwender und Verbraucher
(107)
An 13 bekannte Verwender wurden Fragebogen versandt. Keiner der Verwender legte jedoch eine Antwort vor oder erklärte sich zur Mitarbeit am Verfahren bereit. Nach Bekanntmachung der Einleitung des Verfahrens gingen auch keine Stellungnahmen von Verbraucherorganisationen ein.
(108)
Da somit keine Informationen über den Anteil der betroffenen Ware an den Produktionskosten der nachgelagerten Waren oder den Anteil der Verkäufe nachgelagerter Waren im Verhältnis zum Gesamtumsatz der Verwender vorlagen, ist es in diesem Stadium der Untersuchung unmöglich, die Folgen der Maßnahmen auf diese Unternehmen zu bewerten. Die mangelnde Kooperation kann jedoch als Hinweis auf eher geringe Folgen für die Verwender interpretiert werden.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(109)
Aus dem dargestellten Sachverhalt wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China sprechen.
G. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(110)
In Anbetracht der vorstehenden Schlussfolgerungen zu Dumping, daraus resultierender Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(111)
Die vorläufigen Antidumpingzölle sollten in einer Höhe festgesetzt werden, die ausreicht, um die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu beseitigen, ohne die ermittelten Dumpingspannen zu überschreiten.
(112)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Kosten zu decken und den angemessenen Gewinn vor Steuern zu erwirtschaften, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erzielt werden könnte. Hierfür wurde eine Gewinnspanne vor Steuern von 12 % des Umsatzes zugrunde gelegt. Dies entsprach dem durchschnittlichen Gewinn des Wirtschaftszweigs der Union in den Jahren 2006 und 2007. Angesichts der Tatsache, dass die Rentabilität der betroffenen Ware durch die gedumpten Einfuhren beeinträchtigt wurde, ist die Gewinnspanne eindeutig zurückhaltend und nicht zu hoch angesetzt. Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt. Da die Zielgewinnspanne der tatsächlichen Gewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union im UZ entspricht, wurden gewogene durchschnittliche Preise ab Werk als Bezugsgröße verwendet.
(113)
Die erforderliche Preiserhöhung für jeden mitarbeitenden chinesischen ausführenden Hersteller, dem eine IB gewährt wurde, wurde nun auf der Grundlage eines Vergleichs des bei der Untersuchung der Preisunterbietung bestimmten gewogenen Durchschnittseinfuhrpreises des jeweiligen Unternehmens mit dem nicht schädigenden Durchschnittspreis der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem EU-Markt verkauften Waren ermittelt. Die Differenz aus diesem Vergleich wurde dann als Prozentsatz des cif-Durchschnittswerts der Einfuhren ausgedrückt.
(114)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Schadensspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Schadensspanne
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Entsprechend der für die Ermittlung der Dumpingspanne verwendeten Methode wurde die Schadensspanne für mitarbeitende ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, ermittelt als gewogener Durchschnitt der beiden ausführenden Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde.
(116)
Nach der Methode für die Ermittlung der Dumpingspanne wurde die landesweite Schadensspanne für alle übrigen, nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China sowie für den ausführenden Hersteller der Stichprobe, für den Artikel 18 galt, anhand der höheren für die beiden ausführenden Hersteller, denen eine IB gewährt wurde, berechneten Spanne ermittelt.
(117)
Die auf dieser Grundlage ermittelte, anhand der Stichprobe gewichtete vorläufige durchschnittliche Schadensspanne und die landesweite Schadensspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführende Hersteller
68,2 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Vorläufige Maßnahmen
(118)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung und unter Berücksichtigung der so genannten Regel des niedrigeren Zolls vorläufige Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, und zwar in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist.
(119)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(120)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(121)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im Untersuchungszeitraum keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(122)
Die folgenden Dumping- und Schadensspannen sowie vorläufigen Dumpingzölle wurden festgesetzt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
Vorläufiger Zoll
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Anhand der Stichprobe gewichtete Durchschnittsspanne für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Residualspanne für nicht mitarbeitende ausführende Hersteller und für Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. UNTERRICHTUNG
(123)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mit dem Hinweis mitgeteilt, dass sie schriftlich dazu Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von offenmaschigen Geweben aus Glasfasern, mit einer Zelllänge und -breite von mehr als 1,8 mm und mit einem Quadratmetergewicht von mehr als 35 g, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 und ex 7019 90 99 (TARIC-Codes 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 und 7019909950) eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz (%)
TARIC-Zusatzcode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd und sein verbundenes Unternehmen Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Im Anhang I aufgeführte Unternehmen
57,7
B008
Alle übrigen Unternehmen
62,9
B999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben im Anhang II entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. Februar 2011
REGULAMENTUL (UE) NR. 138/2011 AL COMISIEI
din 16 februarie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25%, din totalul producției de anumite țesături cu ochiuri deschise din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul în legătură cu produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC și reprezentanții RPC, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat și producătorii din Statele Unite ale Americii (SUA), Canada, Croația, Turcia și Thailanda, deoarece aceste țări erau avute în vedere ca posibilă țară analogă. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de producători independenți și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a se selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.
(5)
În urma exercițiului de eșantionare, au fost primite șaisprezece răspunsuri de la producători-exportatori din RPC, reprezentând 86% din importurile din perioada de anchetă, astfel cum se definește în considerentul de mai jos. Prin urmare, nivelul de cooperare este considerat ridicat.
(6)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă în doi producători-exportatori individuali și un grup producător-exportator format din patru societăți afiliate, reprezentând 42% din importurile către Uniune în timpul perioadei de anchetă (PA), astfel cum este definită în considerentul 13 de mai jos. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate și autoritățile din RPC au fost consultate cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat obiecții.
(7)
În ceea ce privește industria din Uniune, doisprezece producători au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători ca mărime din Uniune în termeni de vânzări și producție, reprezentând 70% din totalul vânzărilor industriei Uniunii, astfel cum este definită în considerentul 59 de mai jos.
(8)
Doar patru importatori independenți au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis că nu este necesară eșantionarea cu privire la importatorii independenți.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. În plus, un producător-exportator constând într-un grup de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(10)
Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator neinclus în eșantion care solicitase examinarea individuală, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori independenți care au cooperat în cadrul anchetei și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune. De asemenea, au fost trimise chestionare producătorilor din SUA, care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere și producătorilor din alte țări analoge posibile. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la producătorul care a cooperat în cadrul anchetei și a solicitat o examinare individuală, de la un producător din Statele Unite ale Americii și un producător din Canada, țară considerată țară analogă, astfel cum se explică în considerentul 43 de mai jos, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion și de la patru importatori independenți. Niciun alt utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul desfășurării acestei anchete.
(11)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiza TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori din RPC
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
(b)
Producători din Uniune
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Republica Cehă
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungaria
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Germania
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letonia
(c)
Importatori independenți
-
Masterplast, Ungaria
(12)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Canada, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
(d)
Producător din țara analogă
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada
3. Perioada de anchetă
(13)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză este reprezentat de țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă cu o dimensiune a ochiurilor mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din RPC (denumit în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99.
(15)
Țesăturile cu ochiuri deschise sunt fabricate din fire de fibră de sticlă și pot avea diferite dimensiuni ale celulelor și diferite greutăți pe metru pătrat. Acestea simt utilizate în principal ca materiale de consolidare în sectorul construcțiilor (izolație termică externă, consolidarea marmurei/podelelor, repararea pereților).
(16)
Ulterior deschiderii procedurii, un producător-exportator din RPC, care produce discuri din fibră de sticlă, a solicitat să se clarifice dacă acest tip de produs este inclus în definiția produsului. A fost consultată industria Uniunii, aceasta fiind de părere că aceste discuri pot fi considerate drept produs din aval și, astfel, nu intră în mod necesar sub incidența definiției produsului. Deoarece în această etapă a procedurii informațiile disponibile Comisiei nu permit încă formularea unei concluzii definitive cu privire la caracteristicile de bază, s-a decis ca discurile din fibră de sticlă să fie considerate cu titlu provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, în așteptarea colectării de alte informații și considerente de la părțile interesate în perioada rămasă de anchetă.
2. Produsul similar
(17)
Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă produse și vândute pe piața internă din RPC și pe piața internă din Canada care a fost considerată provizoriu țară analogă, precum și țesăturile din fibră de sticlă cu ochiuri deschise produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări principale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Metodologia generală
(18)
Metodologia generală prezentată în cele ce urmează a fost aplicată cu privire la exportatorii din RPC care au cooperat, pentru a se stabili dacă aceștia practică sau nu dumpingul.
2. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(19)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
3.
Nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
5.
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(20)
În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul prevăzut.
(21)
Pentru toți producătorii-exportatori susmenționați incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile următoarelor societăți:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
-
cea de-a patra societate din grupul de societăți afiliate inclus în eșantion are sediul în Insulele Virgine Britanice și, prin urmare, nu a fost inclusă în evaluarea privind TEP.
(22)
Ancheta a stabilit inițial că doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplineau toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de bază pentru a le fi acordat TEP, în timp ce al treilea producător-exportator inclus în eșantion, constând într-un grup de societăți afiliate, nu îndeplinea criteriul al doilea cu privire la standardele internaționale de contabilitate. În special, s-a constatat că anumite costuri, venituri și conturi nu reflectau în mod corespunzător situația financiară reală a societăților din grup. În plus, faptul că informațiile din situațiile contabile nu erau complete nu fusese menționat în raportul auditorului.
(23)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC în cauză, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(24)
În urma publicării constatărilor cu privire la TEP, au fost primite observații doar din partea producătorului-exportator/grupului căruia nu i s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu au fost în măsură să modifice constatările în această privință, deoarece în cadrul acestora nu au fost constatate deficiențele, ci s-au prezentat explicații generale cu privire la faptul că doar o singură persoană privată controla întregul grup și că societățile din grup treceau printr-o etapă de tranziție în procesul de integrare a activității acestora.
(25)
Chiar înainte de vizitele de verificare privind dumpingul, Comisiei i-au fost trimise anumite acuzații, sprijinite într-un caz de documentație, privind cei doi producători-exportatori din RPC cu privire la care se propusese inițial să se acorde TEP. Aceste acuzații au fost examinate în timpul vizitelor de verificare privind dumpingul.
(26)
În cazul primului producător-exportator, acuzația primită susținea în mod clar că acesta prezentase în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei de verificare privind TEP un act constitutiv falsificat. Comisiei i-au fost prezentate copii ale presupusului act constitutiv autentic și ale contractului de constituire a societății mixte între acționari. În timpul vizitei de verificare privind dumpingul, producătorul-exportator a prezentat doar o copie legalizată a actului său constitutiv înregistrat la autoritatea locală, care era același document nedatat prezentat de societate în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei la fața locului privind TEP.
(27)
În urma comparării acestui document cu cel primit de Comisie astfel cum se descrie în considerentele 25 și 26 de mai sus, au fost observate diferențe în privința datelor, părților implicate și anumitor dispoziții privind restricțiile referitoare la ocuparea forței de muncă. Au fost constatate și alte diferențe, cu privire la restricțiile referitoare la vânzări, în momentul comparării contractului de constituire a societății mixte prezentat împreună cu formularul prin care societatea solicita TEP și cel primit de Comisie.
(28)
Acestui producător-exportator i-a fost trimisă o scrisoare prin i s-a comunicat că aceste informații ar putea reprezenta motive pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și în care i se solicita să prezinte observații. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit suficiente explicații cu privire la diferențe, care să elimine îndoielile cu privire la autenticitatea documentelor inițiale și a informațiilor prezentate de producătorul-exportator în formularul de cerere TEP trimis de acesta.
(29)
În cazul celui de-al doilea producător-exportator, acuzația primită făcea referire în mod specific la conturi contabile auditate falsificate. Această acuzație a fost examinată la fața locului, fiind identificate discrepanțe cu privire la soldurile reportate din conturile neauditate din 2006 în primele situații financiare auditate din 2007. În plus, nu au fost înregistrate în registrele societății niciun fel de taxe și plăți referitoare la audit pentru anii 2007 și 2008.
(30)
Acestui producător-exportator i-a fost, de asemenea, trimisă o scrisoare prin care a fost informat cu privire la discrepanțele constatate la fața locului și în care i se solicita să prezinte observații. Acesta a fost, de asemenea, informat că aceste noi constatări puteau oferi motivele pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit informații suplimentare care să elimine îndoielile cu privire la exactitatea și caracterul complet al cifrelor prezentate în situațiile financiare. Dimpotrivă, în răspunsul său, producătorul-exportator a admis existența a două seturi diferite de conturi contabile, cu cifre diferite pentru anul 2006, precum și faptul că în conturile sale pentru 2007 și 2008 existau erori care nu au fost raportate de auditor.
(31)
Pe baza noilor constatări de mai sus, s-a considerat că primul producător-exportator a prezentat în cursul anchetei informații menite să inducă în eroare. Din acest motiv, s-a decis aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și revocarea propunerii inițiale de a acorda TEP acestui producător-exportator.
(32)
În cazul celui de-a doilea producător-exportator, s-a decis refuzul TEP pe motivul că acesta nu îndeplinea criteriul al doilea al evaluării cu privire la TEP.
3. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(33)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:
-
în cazul unor întreprinderi sau societăți mixte cu capital integral sau parțial străin, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere fie sunt în minoritate, fie trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(34)
Cei trei producători-exportatori incluși în eșantion care au solicitat TEP au solicitat și TI în cazul în care nu urma să le fie acordat TEP. Pe baza constatărilor de mai sus, articolul 18 din regulamentul de bază a fost aplicat în cazul primului producător-exportator și, prin urmare, TI a fost refuzat. În cazul celui de-al doilea producător-exportator s-a constatat că acesta îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, putându-i fi astfel acordat TI.
(35)
În cazul celui de-al treilea producător-exportator (grupul de societăți) cu privire la care s-a constatat că nu îndeplinește criteriile TEP, s-a decis să i se acorde TI, deoarece s-a constatat că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(36)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
4. Examinarea individuală
(37)
Grupul de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion și care a solicitat examinare individuală a solicitat și TEP sau TI, în cazul în care ancheta ar fi stabilit că nu îndeplinește condițiile pentru TEP, și a răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul acordat.
(38)
Informațiile prezentate în formularul de cerere privind TEP de către societatea care a solicitat examinare individuală nu au fost verificate. Aceste informații vor fi verificate ulterior.
5. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(40)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în acest sens.
(41)
Patru producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei au declarat că SUA nu ar fi o țară analogă corespunzătoare, deoarece firele de fibră de sticlă utilizate de întreprinderile din această țară și care reprezintă principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză aparțin unui tip diferit de tipul de fibre de sticlă utilizate de producătorii-exportatori chinezi, fiind, prin urmare, mai scumpe. Acești producători-exportatori au propus, în schimb, ca Turcia sau Thailanda să fie utilizate, deoarece producătorii produsului în cauză din aceste două țări utilizează același tip de fire de fibră de sticlă ca producătorii-exportatori chinezi.
(42)
Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și au fost trimise chestionare producătorilor produsului în cauză din Canada, Croația, Turcia și Tailanda. Doar unul dintre producătorii produsului în cauză din SUA și singurul producător din Canada au răspuns la chestionare.
(43)
Atât piața din Canada, cât și cea din SUA au fost examinate pentru a se stabili dacă acestea pot fi utilizate ca țară analogă. În privința Canadei, deși există un singur producător al produsului în cauză, s-a constatat că această țară are o piață liberă, fără taxe de import, iar concurența pe piață este asigurată de importuri semnificative ale produsului în cauză din mai multe țări terțe. În plus, s-a constatat că producătorul din Canada fabrică toate tipurile de produs în cauză, spre deosebire de producătorul din SUA, care fabrică doar un singur tip de produs similar, ceea ce permite calcularea unei valori normale pentru fiecare tip de produs în cauză. Ancheta a arătat că, provizoriu, Canada poate fi considerată o țară analogă corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale.
(44)
Informațiile transmise în răspunsul producătorului din Canada care a cooperat în cadrul anchetei au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală.
(45)
Prin urmare, Canada este considerată, cu titlu provizoriu, o țară analogă corespunzătoare și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Determinarea valorii normale
(46)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.
(47)
S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul din Canada, erau reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat în Uniune producătorii-exportatori care a cooperat în cadrul anchetei.
(48)
În timpul perioadei de anchetă, s-a constatat că vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost efectuate în cadrul relațiilor comerciale uzuale pentru toate tipurile de produs similar fabricate de producătorul canadian. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul fabricat și vândut în Canada și produsul în cauză din RPC, s-a considerat mai adecvat ca valoarea normală să fie determinată în așa fel încât să fie luate în considerare aceste diferențe și pentru a se asigura o comparație echitabilă, astfel cum se descrie la considerentul 52.
(49)
În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, sumele pentru vânzări, cheltuieli generale și administrative și profiturile au fost stabilite pe baza datelor producătorului canadian.
(c) Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI
(50)
Deoarece doi dintre producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau urmând a fi plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(d) Comparația
(51)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică.
(52)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată corespunzător diferențelor de calitate a factorilor de producție, precum substanțele chimice, vopseaua și materiile prime (tipul de sticlă al firelor). S-au efectuat ajustări, după caz, cu privire la taxe indirecte, cheltuielile de transport pe ocean, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cheltuielile cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate.
6. Marjele de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI
(53)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum se descrie mai sus.
(54)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societate
Marja de dumping provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4%
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(55)
Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie a celor doi producători-exportatori care au fost incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(56)
Pentru a calcula marja de dumping la nivel de țară aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator inclus în eșantion care a făcut obiectul articolului 18 din regulamentul de bază, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel din statisticile Eurostat.
(57)
Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul anchetei, societăților care au cooperat și care reprezentau aproximativ 86% din totalul importurilor din RPC în timpul PA; marja de dumping la nivel de țară a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cei doi producători-exportatori cărora li s-a acordat TI.
(58)
Pe această bază, marja de dumping provizorie medie, ponderată la nivelul eșantionului, și nivelul de dumping la nivel de țară, ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înaintea plății taxelor sunt:
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei neincluși în eșantion (a se vedea anexa I)
57,7%
Domeniu rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9%
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune
(59)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 19 producători în Uniune. Acești producători constituie totalul producției acestui sector industrial din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că au fost disponibile sau au fost colectate informații de la toți cei 19 producători care au susținut plângerea, acești producători vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(60)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 7 de mai sus, doisprezece producători din Uniune au prezentat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. A fost selectat un eșantion de patru producători, reprezentând aproximativ 70% producția totală estimată din Uniune.
2. Consumul din Uniune
(61)
Calculul consumului din Uniune s-a bazat pe cifrele conținute în plângere și a fost completat de cifrele verificate obținute de la producătorii și importatorii care au cooperat în cadrul anchetei. Consumul din Uniune a fost, astfel, stabilit pe baza volumului vânzărilor în Uniune ale produsului similar produs de industria din Uniune și volumul importurilor produsului în cauză din RPC și din țări terțe.
(62)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2006
2007
2008
2009
PA
Consumul din UE în metri pătrați
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indice (2006 = 100)
100
120
126
109
112
Sursa: Plângerea completată datele prezentate de societățile care au cooperat în cadrul anchetei și cifrele EUROSTAT.
(63)
Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a crescut cu 12% în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 26 % între anii 2006 și 2008 și apoi a scăzut cu 17% între 2008 și 2009. Pe parcursul PA, consumul a cunoscut din nou o ușoară creștere. Scăderea temporară din 2009 poate fi atribuită unui declin al pieței construcțiilor.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(64)
Volumul importurilor de produs în cauză din RPC a crescut cu 48% în perioada luată în considerare. Urmând tendința consumului și declinului din sectorul construcțiilor, acesta a scăzut ușor în anului 2009. Totuși, este clară o tendință ascendentă pe termen lung a acestor importuri, iar creșterea volumului de importuri a fost mult mai mare decât creșterea consumului din Uniune.
2006
2007
2008
2009
PA
Importurile din China în metri pătrați
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indice (2006 = 100)
100
141
154
143
148
Sursa: EUROSTAT și plângerea.
(65)
Volumele în creștere ale importurilor de produs în cauză din RPC au fost însoțite de o scădere a prețului mediu de import, care s-a redus cu 12% între 2006 și PA.
2006
2007
2008
2009
PA
Prețurile importurilor din China în EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indice (2006 = 100)
100
99
101
89
88
Sursa: Eurostat și plângerea.
(66)
Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut cu 32% în perioada luată în considerare ceea ce, în acest caz, înseamnă o creștere cu aproximativ 13 puncte procentuale. În cursul AP, importurile din țara în cauză au reprezentat o cotă de piață de până la 51%.
2006
2007
2008
2009
PA
Cota de piață a importurilor din China
38,6%
45,1%
47,2%
50,4%
51,0%
Indice (2006 = 100)
100
117
123
131
132
Sursa: Calcul.
(b) Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor
(67)
Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorilor-exportatori din China cu prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, pe baza unor valori medii. Prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Acestea din urmă au fost ajustate în legătură cu taxa de import și costurile ulterioare importului. De asemenea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, prețurile de import chineze au fost încă o dată ajustate din motive de calitate. Această ajustare reflectă diferențele între parametri precum direcția longitudinală și direcția transversală, rezistența la rupere și elongația, care nu au fost incluși integral ca parametri în numărul de control al produsului.
(68)
Luând în considerare ajustarea din perspectiva calității, marja medie ponderată a subcotării care a fost constatată, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, s-a situat între 29,5% și 30,2% în timpul PA.
4. Situația industriei din Uniune
(a) Observații preliminare
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune.
(70)
Se reamintește că, astfel cum s-a menționat în considerentul 7 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători din Uniune ca mărime în termeni de vânzări și producție.
(71)
Indicatorii care fac referire la date macroeconomice, precum capacitatea de producție, volumul de vânzări, cota de piață etc., se referă la industria din Uniune în ansamblu (tabelele de mai jos menționează macrodatele ca sursă). Ceilalți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate.
(72)
În timpul anchetei s-a constatat că o parte din vânzările industriei din Uniune a fost direcționată prin societățile afiliate. Societățile au afirmat că aceste tranzacții ar trebui tratate ca vânzări independente, deoarece au susținut că relația dintre societăți nu era directă și că vânzările erau efectuate în mod independent. Totuși, se decide cu titlu provizoriu ca aceste operațiuni să fie excluse din calculele marjei de prejudiciu calculate și din indicatorii prejudiciului, deoarece Comisia va continua analiza mai detaliată a acestor vânzări specifice. A existat o excepție pentru vânzările asociate între două dintre societățile incluse în eșantion pentru care mecanismul de revânzare a fost explicat și ar putea fi verificat.
(b) Indicatorii prejudiciului
Producția, capacitatea și utilizarea capacității
2006
2007
2008
2009
PA
Producția în metri pătrați
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indice (2006 = 100)
100
112
120
98
96
Capacitatea în metri pătrați
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indice (2006 = 100)
100
103
117
106
111
Utilizarea capacității
77%
84%
79%
71%
67%
Sursa: Macrodate.
(73)
Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4% în cursul perioadei luate în considerare. În general, producția a urmat tendința consumului, și anume o creștere în perioada 2006-2008, urmată de o scădere bruscă în 2009 și, din nou, o ușoară scădere în cursul PA. Astfel, spre deosebire de consum, producția industriei din Uniune nu s-a redresat în PA, ci a continuat să scadă.
(74)
Rata de utilizare a capacității din Uniune a scăzut în perioada luată în considerare cu 10 puncte procentuale, de la 77% în 2006 la 67% în PA. Cu toate acestea, trebuie remarcat că aceasta poate fi parțial atribuită creșterii ușoare a capacității ca urmare a investițiilor producătorilor din Uniune.
Stocurile
2006
2007
2008
2009
PA
Stocurile la închidere în metri pătrați
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indice (2006 = 100)
100
263
330
322
285
Sursa: Macrodate.
(75)
Nivelul stocurilor industriei din Uniune aproape s-a triplat în timpul perioadei luate în considerare. Această tendință coincide cu volumele în scădere ale vânzărilor și producției. Exprimat în raport cu volumul producției, nivelul stocurilor a crescut de la mai puțin de 4% în 2006 la peste 11% în cursul PA.
Volumul vânzărilor și cota de piață
2006
2007
2008
2009
PA
Volumul vânzărilor în metri pătrați
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indice (2006 = 100)
100
108
110
88
89
Cota de piață a industriei din Uniune
58%
52%
50%
47%
46%
Indice (2006 = 100)
100
89
87
81
80
Sursa: Macrodate.
(76)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în timpul perioadei luate în considerare cu 11%, ceea ce a avut ca rezultat o pierdere de 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 58% la 46% din consumul total din Uniune.
(77)
Prețurile de vânzare
2006
2007
2008
2009
PA
Prețurile de vânzare în EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indice (2006 = 100)
100
106
105
99
97
Sursa: Microdate.
(78)
Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părți independente din UE a crescut cu 3% în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile de vânzare din Uniune nu au scăzut în mod semnificativ pentru a face concurență importurilor la preț de dumping. Aceasta a contribuit la pierderea unei importante cote de piață pe parcursul perioadei luate în considerare.
Rentabilitatea
2006
2007
2008
2009
PA
Profit mediu înainte de impozitare
6%
18%
14%
10%
12%
Indice (2006 = 100)
100
309
234
166
212
Sursa: Microdate.
Investițiile, rentabilitatea investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital
2006
2007
2008
2009
PA
Investițiile (în EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Randamentul activelor nete
5%
24%
16%
5%
9%
Fluxul de lichidități (în EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Sursa: Microdate.
(79)
Astfel cum s-a explicat în considerentul 68 de mai sus, în perioada luată în considerare a existat o presiune semnificativă exercitată de importurile chineze asupra pieței din Uniune. Cu toate acestea, industria din Uniune a reușit să își păstreze situația financiară solidă din anii 2006 și 2007, când rentabilitatea a crescut de la 6% la 18%. Ulterior, aceasta a început să scadă și a ajuns la 12% în cursul PA. Alți indicatori financiari, precum randamentul activelor și fluxul de lichidități au rămas, de asemenea, pozitivi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu s-a angajat într-o competență agresivă cu importurile din China. În schimb, aceasta a ales să parcurgă un proces de restructurare, investind în noi tehnologii de producție, în vederea creșterii calității produsului său și reducerii costurilor de producție pe termen lung. Totuși, acest proces s-a realizat cu prețul diminuării volumului vânzărilor și pierderii cotei de piață în favoarea concurenților chinezi. Trebuie menționat că în calculul profitului de mai sus nu se ține seama de costurile extraordinare de restructurare raportate de unii dintre producătorii incluși în eșantion. Dacă aceste costuri ar fi luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune ar fi în mod considerabil mai scăzută. Aceasta ar avea, în consecință, un efect negativ asupra celorlalți indicatori financiari enumerați mai sus.
(80)
În perioada luată în considerare, industria din Uniune a fost totuși în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții, cu scopul de a reduce costurile de producție și dezvoltare a unei metode mai eficiente de producție. Investițiile din PA au depășit triplul cifrelor aferente anului 2006.
(81)
Capacitatea de atragere a capitalului nu a fost considerată drept o problemă de către industria din Uniune în timpul perioadei luate în considerare.
(82)
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
2009
PA
Ocuparea forței de muncă
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indice (2006 = 100)
100
96
100
84
79
Costul mediu al forței de muncă per lucrător (în EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Productivitatea per lucrător (metri pătrați)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).
(83)
Numărul angajaților industriei din Uniune care au legătură cu produsul similar a scăzut în mod semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare cu 21 %. În pofida nivelului ridicat al remunerării, începând din 2008, industria din Uniune a redus și mai mult costurile medii ale forței de muncă per lucrător. Ca urmare, productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a crescut în perioada luată în considerare.
(c) Amploarea dumpingului
(84)
Având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei efective de dumping asupra pieței din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil în timpul PA.
5. Concluzii privind prejudiciul
(85)
Astfel cum reiese în mod clar din analiza prejudiciului de mai sus, în timpul perioadei de anchetă, industria din Uniune a fost afectată de pierderi considerabile în privința vânzărilor, utilizării capacității, cotei de piață și numărului de angajați, care a scăzut în mod semnificativ cu 21% în urma eforturilor de restructurare ale industriei. Prin urmare, industria din Uniune nu a putut beneficieze de creșterea pieței, care a fost preluată în întregime de importurile chineze. Într-adevăr, creșterea cu 48% a volumului importurilor în timpul perioadei luate în considerare a fost mult mai mare decât creșterea cu 12% a consumului din Uniune.
(86)
Se consideră că o subcotare semnificativă continuă a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să afecteze negativ volumul de vânzări și, astfel, în mod inevitabil, situația economică și financiară a industriei din Uniune. Pe termen mediu, rentabilitatea și alți indicatori financiari ai societăților europene se așteaptă să se deterioreze.
(87)
Din perspectiva celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(88)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(89)
În perioada luată în considerare, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 50% și a obținut o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune. În paralel, a existat o deteriorare directă și comparabilă a situației economice a industriei din Uniune, aceasta fiind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.
(90)
Creșterea continuă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping a fost însoțită de o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune. În perioada luată în considerare, prețul mediu de import din RPC, preluat din statisticile Eurostat referitoare la importuri, era cu aproximativ 50% mai scăzut decât prețul mediu al industriei din Uniune. Chiar și după ajustarea în legătură cu diferențele de calitate, marjele de subcotare calculate pentru producătorii-exportatori chinezi cărora li s-a acordat TI s-au situat în jurul valorii de 35% în timpul PA. Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că importurile au fost responsabile pentru o oarecare scădere a prețurilor în 2009 și în PA însă, mai mult de cât atât, pentru pierderea semnificativă a cotei de piață cu care s-a confruntat industria din Uniune în perioada avută în vedere.
(91)
Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, și scăderea cotei de piață a acesteia, pe de altă parte, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu semnificativ industriei din Uniune.
3. Efectele altor factori
(a) Performanța la export a industriei Uniunii
2006
2007
2008
2009
PA
Export în metri pătrați
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indice (2006 = 100)
100
82
90
74
75
Sursa: Macrodate.
(92)
Volumul exporturilor industriei din Uniune au scăzut cu 25% în timpul perioadei luate în considerare, însă exporturile au reprezentat în medie doar 8% din totalul vânzărilor. Prin urmare, impactul scăderii exporturilor asupra performanței în ansamblu a industriei din Uniune a fost destul de limitat.
(b) Importurile provenind din țări terțe
(93)
Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(c) Impactul crizei din industria construcțiilor
(94)
Impactul crizei economice din industria construcțiilor poate fi observat cu claritate în datele referitoare la consum din 2009. Cu toate acestea, criza ar fi trebuit să afecteze în mod similar atât industria din Uniune, cât și pe exportatorii chinezi. Totuși, ancheta privind prejudiciul a arătat că importurile din China au continuat să câștige în termeni de cotă de piață în detrimentul industriei din Uniune, chiar și în timpul crizei.
(95)
În plus, impactul crizei a avut anumite efecte negative asupra pieței din Uniune în timpul unei perioade relativ scurte, deoarece deja existau semne de recuperare în cursul AP.
(96)
Astfel, impactul crizei nu a întrerupt legătura cauzală între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind cauzalitatea
(97)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(98)
Au fost analizați mai mulți factori, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, însă niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile grave de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au avut loc în cursul perioadei luate în considerare, în special în cursul PA. Aceste pierderi suferite de industria din Uniune coincid cu creșterile volumelor de importuri de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping.
(99)
Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observații generale
(100)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură, precum și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
2. Interesul industriei din Uniune
(101)
Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere semnificativă de cotă de piață pentru industria din Uniune.
(102)
Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. Trebuie subliniat că produsul în cauză este un produs important în ceea ce privește cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, reprezentând până la 40% din cifra de afaceri a vânzărilor acestora. În absența impunerii măsurilor, este foarte probabilă o continuare a deteriorării situației industriei din Uniune, având în vedere presiunea de durată asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune. În plus, eforturile depuse de industria din Uniune pentru restructurare și îmbunătățirea calității produsului său ar fi subminate în totalitate. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.
(103)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor
(104)
Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că patru importatori neafiliați au cooperat în cadrul anchetei, importurile acestora de produs în cauză reprezentând 15% din importurile din RPC în cursul PA.
(105)
Pe baza datelor verificate la fața locului în cazul celui mai mare dintre importatorii care au cooperat în cadrul anchetei, impactul măsurilor asupra acestei societăți nu ar trebui să fie semnificativ, deoarece produsul în cauză reprezintă doar o mică parte din cifra sa de afaceri.
(106)
Societatea a indicat, însă, că totalul capacității de producție a industriei din Uniune este mai scăzut decât cererea actuală, care se presupune că va crește. Societatea a indicat, de asemenea, că există surse limitate de aprovizionare din țări terțe. Prin urmare, aceasta se așteaptă la perturbări ale aprovizionării, în cazul în care nivelul taxelor este prea ridicat. În acest sens, trebuie remarcat că, având în vedere subcotarea semnificativă, nu se poate aștepta ca nivelul propus al măsurilor, care ia în considerare diferențele de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, să elimine importurile produsului în cauză din RPC către Uniune.
4. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(107)
S-au trimis chestionare unui număr de 13 utilizatori cunoscuți. Totuși, niciunul dintre aceștia nu a prezentat un răspuns și nu a luat decizia cooperării în cadrul procedurii. De asemenea, nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere a prezentei proceduri.
(108)
Prin urmare, având în vedere lipsa informațiilor cu privire la proporția produsului în cauză în costul de producție a produselor din aval sau proporția din vânzările produselor din aval în raport cu cifra de afaceri totală a utilizatorilor, nu este posibil, în această etapă a anchetei, să se evalueze impactul măsurilor asupra acestor societăți. Totuși, lipsa cooperării poate fi considerată drept o indicație a unui impact relativ limitat asupra utilizatorilor.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(109)
Ținând seama de cele menționate anterior s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC.
G. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(110)
Având în vedere concluziile formulate anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii antidumping asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(111)
Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(112)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 12% din cifra de afaceri. Acesta a fost nivelul mediu al profitului obținut de industria din Uniune în anii 2006-2007. Având în vedere că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de profit este prudent și nu excesiv. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Deoarece profitul țintă este egal cu profitul real al industriei Uniunii în AP, prețul mediu ponderat franco fabrică a fost utilizat drept referință.
(113)
Majorarea necesară a prețului a fost apoi determinată pentru fiecare producător-exportator chinez care a cooperat în cadrul anchetei căruia i s-a acordat TI, pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al societății respective, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import.
(114)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societate
Marjă de prejudiciu provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8%
(115)
În conformitate cu metoda utilizată pentru calculul marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară pentru producătorii-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei și care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI.
(116)
Urmând metoda de calcul a marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator care a făcut obiectul articolului 18 a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate dintre marjele constatate pentru cei doi exportatori cărora li s-a acordat TI.
(117)
Pe această bază, marja medie ponderată a prejudiciului și marja de prejudiciu la nivel de țară ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor, sunt:
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion
68,2 %
Domeniul rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1%
2. Măsurile provizorii
(118)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(119)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”), se aplică, prin urmare, exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(120)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(121)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(122)
Marjele de dumping și de prejudiciu, precum și taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9%
69,1%
62,9%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4%
66,8%
48,4%
Medie ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion
57,7%
68,2%
57,7%
Rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9%
69,1%
62,9%
H. DIVULGARE
(123)
Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie prin prezentul o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiului mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99 (coduri TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 și 7019909950), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este:
Societate
Nivelul taxei (%)
Codul adițional TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Societățile enumerate în anexa I
57,7
B008
Toate celelalte societăți
62,9
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea înaintea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.