VERORDNUNG (EU) Nr. 404/2010 DER KOMMISSION
vom 10. Mai 2010
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Fahrzeugräder aus Aluminium mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 13. August 2009 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union die Bekanntmachung der Einleitung eines Antidumpingverfahrens (2) betreffend die Einfuhren bestimmter Fahrzeugräder aus Aluminium („Aluräder“) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Gemeinschaft („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines Antrags eingeleitet, der am 30. Juni 2009 vom Verband europäischer Hersteller von Fahrzeugrädern EUWA („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt wurde, auf die ein größerer Teil, in diesem Fall mehr als 50%, der gesamten Unionsproduktion bestimmter Aluräder entfällt. Der Antrag enthielt Beweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die im Antrag genannten Unionshersteller, andere bekannte Hersteller in der Union, ausführende Hersteller in der VR China, Einführer, Händler, Verwender, Zulieferer und bekanntermaßen betroffene Verbände sowie die Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der Einführer und Unionshersteller wurde in der Einleitungsbekanntmachung auf die Möglichkeit eines Stichprobenverfahrens nach Artikel 17 der Grundverordnung für die Untersuchung von Dumping und Schädigung hingewiesen. Um herauszufinden, ob ein Stichprobenverfahren erforderlich ist, und dann eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission alle ausführenden Hersteller, Einführer und Unionshersteller auf, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Angaben vorzulegen.
(6)
Insgesamt meldeten sich 36 Unternehmen oder Gruppen verbundener Unternehmen („Unternehmensgruppen“) aus der VR China und legten die angeforderten Informationen fristgerecht vor. Diese 36 Unternehmen oder Unternehmensgruppen stellten die betroffene Ware im Untersuchungszeitraum her und/oder führten sie in die Union aus; außerdem äußerten sie den Wunsch, in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Sie wurden als mitarbeitende Unternehmen angesehen und für die Stichprobe in Betracht gezogen. Die Mitarbeit seitens der VR China lag bei über 90 %, ausgedrückt als prozentualer Anteil der Ausfuhren der mitarbeitenden chinesischen Unternehmen in die EU an den chinesischen Gesamtausfuhren in die EU.
(7)
Im Anschluss an die Anhörung der betroffenen Parteien nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung bildete die Kommission im Einklang mit Artikel 17 der Grundverordnung ein Stichprobe; dabei stützte sie sich auf die größte repräsentative Ausfuhrmenge, die in der zur Verfügung stehenden Zeit angemessen untersucht werden kann, und berücksichtige gleichzeitig die geografische Verteilung der mitarbeitenden Unternehmen(sgruppen).Die Stichprobe umfasste vier Unternehmen(sgruppen), auf die 47 % der Ausfuhren der 36 mitarbeitenden Unternehmen(sgruppen) in die EU und 43 % aller Ausfuhren der VR China in die EU entfielen. Die Behörden der VR China und die chinesische Handelskammer gaben zwar ihre Zustimmung zu der von der Kommission gebildeten Stichprobe, ersuchten aber um die Einbeziehung von mindestens zwei weiteren Unternehmen(sgruppen). Da die ursprünglich gebildete Stichprobe jedoch bereits 20 Unternehmen umfasste, die 4 Unternehmensgruppen zuzurechnen waren, sah die Kommission von der Einbeziehung weiterer Unternehmen(sgruppen) ab, weil die Untersuchungen sonst nicht innerhalb der gesetzlichen Fristen hätte abgeschlossen werden können.
(8)
Fünf ausführende Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, beantragten eine unternehmensspezifische Untersuchung und übermittelten die nach Artikel 9 Absatz 6 und Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung erforderlichen Informationen fristgerecht. Da die Stichprobe bereits 4 Unternehmensgruppen mit vielen beteiligten Unternehmen umfasste, schloss die Kommission im Einklang mit Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung, dass den ausführenden Herstellern in der VR China, die nicht der Stichprobe angehörten, keine individuelle Behandlung zugestanden werden konnte, weil dies eine zu große Belastung darstellen und den fristgerechten Abschluss der Untersuchung verhindern würde.
(9)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, eine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder eine individuelle Behandlung („IB“) beantragen konnten (Artikel 17 Absatz 3), sandte die Kommission den darum ersuchenden ausführenden Herstellern in der VR China sowie den chinesischen Behörden entsprechende Antragsformulare zu.
(10)
Die Einleitungsbekanntmachung wurde an rund 40 Unionshersteller von Alurädern versandt. Darauf erhielt die Kommission 17 Antworten. 5 Unternehmensgruppen wurden in die Stichprobe aufgenommen, da sie als repräsentativ erachtet wurden, und zwar im Hinblick auf die Gesamtproduktion der EU gemessen an der Verkaufsmenge und der Fertigung in der EU (über 75 %), ihre geografische Verteilung und die Art ihrer Tätigkeit, d. h. Erstausrüster (Original Equipment Manufacturer, „OEM“) oder sogenannte Aftermarkt-Anbieter, (Einzelheiten siehe Randnummern (19) ff.). Obwohl die EU-Hersteller der Stichprobe überwiegend das OEM-Marktsegment bedienten, betätigten sich 2 der betreffenden Hersteller auch auf dem Aftermarkt („AM“). Auch Unternehmen, die nicht am Antrag beteiligt waren, waren in der Stichprobe vertreten.
(11)
Im Laufe der Untersuchung brachten die Parteien weitere Argumente zu den angeblichen Unterschieden zwischen OEM-Segment und dem AM-Segment vor. Um zweckdienliche Informationen zu gewinnen, wurde beschlossen, zusätzlich einen (großen) Hersteller in die Stichprobe einzubeziehen, der sich im AM-Segment betätigt.
(12)
Einige Antragsteller ersuchten um Geheimhaltung ihrer Namen aus Furcht vor etwaigen Sanktionen seitens ihrer Kunden und Wettbewerber. Die Kommission vertrat die Auffassung, dass tatsächlich ein beträchtliches Risiko für Vergeltungsmaßnahmen bestand, und akzeptierte folglich die Geheimhaltung der Namen. Nach der Einleitung der Untersuchung erklärten sich alle mitarbeitende Unternehmen damit einverstanden, dass sie in ihrer Eigenschaft als mitarbeitenden Unternehmen genannt werden, nicht jedoch in ihrer Eigenschaft als Antragsteller.
(13)
Die Einleitungsbekanntmachung wurde an rund 80 Einführer und Einführer/Verwender von Alurädern versandt. Es antworteten 40 Unternehmen, auf die rund ein Drittel der Gesamteinfuhren aus China entfällt. 12 Antworten stammten von Einführern, die übrigen von einführenden Verwendern. 7 Unternehmen wurden in die Stichprobe aufgenommen (5 Einführer und 2 einführende Verwender).
(14)
Die Kommission versandte Fragebogen an die 6 Unionshersteller der Stichprobe, an die ausführenden Hersteller der für die VR China gebildeten Stichprobe, an die chinesischen ausführenden Hersteller, die IB beantragten, sowie an die 7 Einführer in der Stichprobe. Weitere Fragebogen wurden an Verwender und sonstige mitarbeitende Hersteller versandt.
(15)
4 chinesische ausführende Hersteller der Stichprobe beantworteten den Fragebogen, ferner 5 chinesische ausführende Hersteller, die eine IB (Artikel 17 Absatz 3) beantragten. Auch von den 6 Unionsherstellern in der Stichprobe, von 3 nicht mit einem ausführenden Hersteller verbundenen Einführern, 9 anderen EU-Herstellern und 13 Verwendern gingen Antworten ein. Darüber hinaus bezogen auch die chinesische Handelskammer und zwei Verwenderverbände Stellung.
(16)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Feststellung des Dumpingtatbestands, der dadurch verursachten Schädigung sowie des Unionsinteresses benötigte, prüfte diese Informationen und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
(a)
Unionshersteller
-
Borbet-Gruppe:
Borbet Solingen GmbH - Deutschland
-
Hayes-Lemmerz-Gruppe:
-
Hayes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tschechische Republik
-
Hayes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italien
-
Ronal-Gruppe:
-
Ronal AG - Schweiz
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polen
-
Speedline s.r.l. - Italien
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanien
-
AEZ - Deutschland
-
Française de Roues S.A.S.V. - Frankreich
(b)
Ausführende Hersteller und ihre verbundenen Unternehmen in der VR China
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Verbundene Unternehmen in der Union
-
OZ Deutschland, Biberbach (Deutschland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)
(d)
Verbunde Unternehmen in Singapur
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
Verwender
-
Renault - Frankreich
-
BMW - Deutschland
(17)
Da für die ausführenden Hersteller, denen unter Umständen keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert anhand von Daten aus dem Vergleichsland Türkei ermittelt werden musste, wurde in den Betrieben der folgenden Unternehmen diesbezügliche Kontrollbesuche durchgeführt:
(f)
Hersteller in der Türkei
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Untersuchungszeitraum
(18)
Die Untersuchung des Dumpings und der Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(19)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Räder aus Aluminium für Kraftfahrzeuge der KN-Positionen 8701 bis 8705, auch mit Zubehör, auch mit Reifen, mit Ursprung in der Volksrepublik China („betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes ex 8708 70 10 und ex 8708 70 50 eingereiht werden.
(20)
Für die betroffene Ware gibt es in der Union zwei Absatzkanäle: das Marktsegment für Erstausrüster („OEM-Markt“) und den sogenannten Aftermarkt („AM“). Auf dem OEM-Markt schreiben die Fahrzeughersteller Aluräder aus (ungefähr zwei Jahre, bevor sie ein neues Fahrzeugmodell auf den Markt bringen) und beteiligen sich an der Entwicklung eines neuen Rades, das ihren Markennamen tragen wird. Bei diesen Ausschreibungen stehen Unionshersteller und chinesische Ausführer in direktem Wettbewerb. Im AM-Segment werden Aluräder von Alurad-Herstellern entworfen, entwickelt, als Markenartikel ausgewiesen („Branding“) und anschließend an Großhändler, Einzelhändler, Tuning-Firmen, Fahrzeugwerkstätten usw. verkauft.
(21)
Ein Ausführer behauptete, dass Aluräder für das OEM-Segment aus der Warendefinition des laufenden Verfahrens herausgenommen werden sollten, da nur Neufahrzeuge damit ausgestattet würden; Aluräder für den Aftermarkt seien dagegen dazu bestimmt, das OEM-Rad während der Lebensdauer eines Fahrzeugmodells zu ersetzen. Das Argument ist selbstwidersprüchlich, da es bestätigt, dass AM-Aluräder auf denselben Verwendungszweck zugeschnitten sind wie OEM-Aluräder. AM-Aluräder können nämlich auf unterschiedliche Weise (3), in allen Durchmessern und Gewichten, mit unterschiedlichster Endbearbeitung usw. hergestellt werden. Der einzige Unterschied zwischen OEM- und AM-Alurädern besteht in der Unterschiedlichkeit der Absatzkanäle aufgrund der Beteiligung der Fahrzeugindustrie an Entwurf und Entwicklung der Räder. Ferner wurde vorgebracht, dass die Preise bei OEM- und AM-Alurädern unterschiedlich festgesetzt würden, da sie im erstgenannten Fall an die schwankenden Preise der Londoner Metallbörse (London Metal Exchange, LME) gekoppelt seien. Die Fahrzeughersteller setzen ihre Preise de facto auf Nullbasis fest anhand einer „Nullbasis-Preisfestsetzungsformel“. Die Formel besteht aus drei Elementen: 1) dem Aluminiumpreis (variabel, an den LME-Preis gekoppelt), 2) dem Mehrwert (Transformationskosten) sowie 3) einem konstanten Qualitätsaufschlag. Dieses Preisfestsetzungsverfahren ist auf die Bedürfnisse der Fahrzeugindustrie zugeschnitten; die Kostenelemente sind bei OEM- und AM-Alurädern hingegen gleich.
(22)
Folglich weisen OEM- und AM-Aluräder dieselben materiellen und technischen Eigenschaften auf und sind austauschbar; sie werden lediglich über unterschiedliche Absatzkanäle vertrieben. Daher werden sie als eine einzige, homogene Ware angesehen. Überdies werden aus China importierte Aluräder in signifikanten Mengen über beide Absatzkanäle verkauft. Aufgrund dieses Sachverhalts wird vorläufig geschlossen, dass das Ausnehmen von OEM-Alurädern aus der Warendefinition dieser Untersuchung nicht gerechtfertigt ist.
(23)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass Gokarts aus der Warendefinition herausgenommen werden sollten, da sie nicht unter den KN-Codes 8701 bis 8705 eingereiht würden. Die Partei blieb jedoch den schlüssigen Nachweis schuldig, dass Gokarts nicht unter den obengenannten KN-Codes eingereiht werden können; somit wurde das Vorbringen vorläufig zurückgewiesen.
(24)
Dieselbe Partei behauptete, dass Räder für Geländefahrzeuge ebenfalls aus der Warendefinition herausgenommen werden sollten, da diese sich grundlegend von den für andere Motorfahrzeuge gefertigten Rädern unterscheiden würden. Bestimmte Geländefahrzeuge ließen sich aber sehr wohl unter die KN-Codes 8701 bis 8705 einreihen, weshalb deren Räder unter die Warendefinition dieser Untersuchung fallen. Folglich wurde dieses Vorbringen vorläufig zurückgewiesen.
2. Gleichartige Ware
(25)
Die betroffene Ware und die Aluräder, die in der VR China hergestellt und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkauft werden, die Aluräder, die auf dem Inlandsmarkt der Türkei (vorläufiges Vergleichsland) hergestellt und verkauft werden, sowie die Aluräder, die in der Union vom EU-Wirtschaftszweig hergestellt und verkauft werden, weisen dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und Verwendungen auf. Daher werden sie vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung
(26)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird bei Antidumpinguntersuchungen zu Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für bestimmte Hersteller nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt, wenn festgestellt wurde, dass diese Hersteller die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten.
-
Die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft und in allen Bereichen angewendet wird.
-
Es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems.
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit.
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(27)
Bei dieser Untersuchung beantragten alle ausführenden Gruppen der Stichprobe MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und beantworteten das MWB-Antragsformular fristgerecht.
(28)
Für alle Unternehmensgruppen der Stichprobe holte die Kommission alle Daten ein, die sie als erforderlich erachtete, und prüfte alle Informationen aus den MWB-Anträgen im Rahmen von Kontrollbesuchen bei diesen Unternehmensgruppen.
(29)
Die Untersuchung ergab, dass keiner der vier chinesischen Unternehmensgruppen eine MWB gewährt werden konnte, da keine die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung vollständig erfüllte, und zwar aus den im Folgenden dargelegten Gründen.
(30)
Keine Unternehmensgruppe der Stichprobe konnte nachweisen, dass sie Kriterium 1 erfüllt, weil Entscheidungen über den Hauptrohstoff (Aluminium) nicht frei von staatlicher Einflussnahme waren.
(31)
Es hat sich bei allen Unternehmensgruppen der Stichprobe gezeigt, dass das zur Fertigung von Alurädern verwendet Aluminium zum weitaus größten Teil auf dem chinesischen Inlandsmarkt erworben wird, und zwar auf der Grundlage langfristiger Verträge. Die Preise beruhen auf den Notierungen für Primäraluminium an den chinesischen Spotmärkten zuzüglich einer Verarbeitungsgebühr (bei einem Unternehmen auch auf den Notierungen an der Shanghai Futures Exchange SHFE). In diesem Zusammenhang ist außerdem anzumerken, dass die Notierung an den Spotmärkten parallel zur Entwicklung an der SHFE verläuft.
(32)
Dazu ist ferner anzumerken, dass der chinesische Staat eine übergeordnete Rolle bei der Festsetzung der Preise für Primäraluminium spielt und mittels diverser Instrumente ständig in den Markt eingreift.
(33)
Erstens unterliegt das zur Ausfuhr bestimmte Primäraluminium einer Umsatzsteuer von 17 % (wohingegen die Umsatzsteuer auf Fertigwaren erstattet wird) zuzüglich einer Ausfuhrsteuer von 15 %.
(34)
Zweitens greift der Staat in den Preisbildungsmechanismus an der SHFE ein; diese ist eine geschlossene Börse nur für in China registrierte Unternehmen und chinesische Bürger. Diese Einflussnahme des Staates auf die Preisbildung an der SHFE hat damit zu tun, dass er zum einen als Verkäufer von Primäraluminium und zum anderen durch das State Reserve Bureau und andere staatliche Stellen als Käufer auftritt. Zudem bedient sich der Staat der SHFE-Regeln, die vom staatlichen Regulierungsorgan CSRC (China Securities Regulatory Commission) genehmigt wurden, um Tagespreisgrenzen festzulegen.
(35)
Ein weiteres Beispiel für staatliche Einflussnahme liefert das jüngste Förderpaket der chinesischen Regierung, das die Auswirkungen der Wirtschaftskrise begrenzen soll. Ende 2008 legte das State Reserves Bureau ein Programm zum Ankauf von Aluminium bei Verhüttungsbetrieben auf, um deren Geschäftstätigkeit vor dem Nachfrageeinbruch aufgrund der globalen Finanzkrise zu schützen. Diese staatlich gestützten Ankäufe absorbierten den Großteil der inländischen Lagerbestände und führte zu einem Preisauftrieb in der ersten Hälfte des Jahres 2009.
(36)
Dies wurde als immanente staatliche Einflussnahme in rohstoffbezogene Unternehmensentscheidungen angesehen. Das derzeitige chinesische System mit hohen Ausfuhrzölle und Nichterstattung der Umsatzsteuer auf Ausfuhren von Hüttenaluminium und anderer Rohstoffe bei gleichzeitiger Ausfuhrsteuerbefreiung und Umsatzsteuererstattung für Ausfuhren nachgelagerter Waren und die staatliche Einflussnahme auf die Preisbildung in der SHFE hat nämlich im Wesentlichen zur Folge, dass die chinesischen Aluminiumpreise weiter auf staatlichen Eingriffen beruhen. Hier findet sich der Grund dafür, dass die Preise an der London Metal Exchange LME seit jeher beträchtlich von den Preisen am chinesischen Markt abweichen (4). Von Mitte 2005 bis Ende 2008. notierten die Preise an der LME beträchtlich über den chinesischen Marktpreisen, was unterstreicht, dass zwischen den chinesischen Märkten und den Märkten der übrigen Welt keine nennenswerte Arbitrage stattfindet.
(37)
Somit schlägt die vielfache staatlich bedingte Verzerrung der chinesischen Primäraluminium-Preise auf die Entscheidungen der chinesischen Alurad-Hersteller bei der Rohstoffbeschaffung durch. Darüber hinaus ziehen diese einen Nutzen aus der Verzerrung: selbst wenn sie ihre Rohstoffe in der Regel am chinesischen Markt von lokalen Anbieter beschaffen und dabei die chinesischen (oder SHFE-) Spotmarkt-Preise als Vergleichswert benutzen, so können sie doch auch bestimmte Mengen zu LME-Preisen beziehen, falls die Preise am chinesischen Markt aufgrund der staatlichen Eingriffe darüber liegen.
(38)
Über den zuvor dargelegten allgemeinen Sachverhalt hinaus verstoßen drei andere Unternehmensgruppen gegen andere Auflagen nach Kriterium 1 wegen beträchtlicher staatliche Einflussnahmen auf wichtige Geschäftsentscheidungen. In einer dieser Unternehmensgruppen besitzt ein staatliches Unternehmen in zwei seiner Unternehmen bei bestimmten wichtigen Entscheidungen Vetorechte, die in keinem Verhältnis zu seiner Kapitalbeteiligung stehen. Bei den meisten Unternehmen einer anderen Gruppe unterliegen einige wichtige Entscheidungen einer beträchtlichen staatlichen Einflussnahme, entweder weil sich die Unternehmen zu 100 Prozent im Staatsbesitz befinden oder weil die Unternehmensleitung, die den staatlichen Anteilseigner vertritt, bei wichtigen Unternehmensentscheidungen ihr Veto einlegen kann. Darüber hinaus hat die Untersuchung ergeben, dass die zuständige Arbeitsbehörde in zwei dieser Unternehmen Vetorechte bei der Beschäftigung von Arbeitskräften ausüben kann, auch wenn die Unternehmen Gegenteiliges behaupten. Bei einer dritten Unternehmensgruppe schließlich unterhält die Familie, die die Gruppe kontrolliert, Beziehungen zur Regierungspartei, außerdem unterliegt ein Unternehmen dieser Gruppe beträchtlicher staatlicher Einflussnahme bei bestimmten wichtigen Entscheidungen, da die Unternehmensleitung, die einen staatlichen Anteilseigner vertritt, bei wichtigen Unternehmensentscheidungen ihr Veto einlegen kann.
(39)
Bei einer Unternehmensgruppe ist festzustellen, dass alle zugehörigen Unternehmen eindeutig gegen elementare Rechnungslegungsgrundsätze verstoßen. Insbesondere wurden IAS 1 (Darstellung des Abschlusses), IAS 12 (Ertragsteuern) und IAS16 (Sachanlagen) nicht beachtet. Es wird somit davon ausgegangen, dass die Rechnungslegung und ihre Prüfung nicht nach internationalen Standards erfolgt ist. Bei einer anderen Unternehmensgruppe stellten die Dienststellen der Kommission Verstöße gegen IAS 1 und IAS 31 fest.
(40)
Innerhalb einer Unternehmensgruppe waren in mehreren Unternehmen deutliche Verzerrungen in Bezug auf Landnutzungsrechte und den Erwerb von Anlagegütern zu verzeichnen, außerdem profitieren die meisten Unternehmen der Gruppe von Steuervergünstigungen, Steuererstattungen und Subventionen, die als Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems anzusehen sind. Diese Verzerrungen waren beträchtlich, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(41)
Drei Unternehmen einer anderen Gruppe der Stichprobe profitieren von Steuervergünstigungen die als Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems anzusehen sind. Diese Verzerrungen waren beträchtlich, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(42)
Außerdem zeigte sich bei zwei Unternehmen einer anderen Gruppe, dass sie gegen Kriterium 3 verstoßen. Das erste Unternehmen hat für seine Landnutzungsrechte erst lange nach deren Fälligkeit gezahlt, ohne dass ihm eine Vertragsstrafe auferlegt worden wäre, was vertraglich eindeutig vorgesehen war. Dies gilt als direkte Beihilfe seitens des Staates (dem eigentlichen Grundeigentümer) in der Anlaufphase des Unternehmens. Das zweite Unternehmen erwarb das Vermögen eines staatlichen Herstellers von Alurädern zu marktunüblichen Bedingungen, was einem unbilligen Vorteil in der Anlaufphase des Unternehmens gleichkommt.
(43)
Eine Unternehmensgruppe behauptete, dass sie Vermögen eines staatlichen Herstellers zu marktüblichen Bedingungen erworben habe. Die Partei blieb jedoch den Nachweis schuldig, dass die Transaktion insgesamt frei von Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems war.
(44)
Schließlich kamen Unternehmen einer anderen Gruppe in den Genuss beträchtlicher Steuerbefreiungen und Finanzhilfen, die sich erheblich auf ihre Finanzlage auswirkten, z. B. in Bezug auf den Umsatz.
(45)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Unternehmensgruppen in der VR China, die chinesischen Behörden, die chinesische Handelskammer und den Antragsteller offiziell über die MWB-Feststellungen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(46)
Eine Unternehmensgruppe beanstandete, dass die Kommission die MWB-Entscheidung nicht innerhalb der Dreimonatsfrist getroffen habe, die die Grundverordnung vorschreibe; die Ausführer hätten vor Ablauf dieser Frist alles Erforderliche unternommen, damit die Kommission erfassen könne, wie sich ihre Entscheidung über den MWB-Status auf die Ermittlung der Dumpingspanne auswirken könnte. Es wurde mit anderen Worten behauptet, die Kommission sollte innerhalb der Dreimonatsfrist über die MWB befinden, sofern die ausgefüllten Antidumping-Fragebogen innerhalb dieser Frist vorgelegt worden seien. Andernfalls bestehe die Gefahr, dass die Angaben im Antidumping-Fragebogen die Entscheidung beeinflussen würden, die MWB zu gewähren.
(47)
Aufgrund der Sachlage im vorliegenden Fall ist indessen darauf hinzuweisen, dass eine Entscheidung über die MWB nicht innerhalb der Dreimonatsfrist getroffen werden konnte, weil die meisten MWB-relevanten Informationen bei den Kontrollbesuchen zusammengetragen wurden, die erst nach Ablauf der Dreimonatsfrist abgeschlossen wurden. Ungeachtet dessen stützte sich, wie bereits dargelegt, die Ablehnung der MWB für die ausführenden Unternehmensgruppen der Stichprobe ausschließlich auf eine gründliche Begutachtung nach den 5 einschlägigen MWB-Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung.
(48)
Zu Kriterium 1 wurde vorgebracht, dass zwischen den chinesischen Märkten und der LME sehr wohl eine Arbitrage stattfinde, da im Untersuchungszeitraum einige geringfügige Ausfuhren von Aluminium nach/aus China zu verzeichnen gewesen seien. Diesem Einwand kann aufgrund der unterschiedlichen Preisniveaus der chinesischen Märkte und der LME nicht stattgegeben werden.
(49)
Bei Kriterium 2 wurden Fragen über einige von der Kommission aufgedeckte Unvereinbarkeiten der Rechnungslegung zweier Unternehmen mit verschiedenen IAS-Grundsätzen aufgeworfen. Keines der vorgebrachten Argumente erlaubte indessen die Schlussfolgerung, dass eines der besagten Unternehmen über eine einzige klare Buchführung verfügt, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft wurde.
(50)
Zu Kriterium 3 wurden mehrere Einwände vorgebracht. Zunächst wurde behauptet, dass die Auswirkungen der Finanzhilfen, der Landnutzungsrechte und anderer Vorteile, z. B. Steuerbefreiungen, die Finanzlage der Unternehmen nicht nennenswert verzerren würden. Diesem Einwand kann nicht stattgegeben werden, da diese Vorteile bezogen auf den Umsatz erhebliche Auswirkungen haben.
(51)
Es wurde ferner darauf hingewiesen, einige Hilfsprogramme und Steuererleichterungen seien nicht an ein bestimmtes Unternehmen gebunden, deshalb sei der Schluss unzulässig, dass es sich dabei um die Nachwirkungen eines früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems handele. Dazu ist festzuhalten, dass bei der MWB-Begutachtung geprüft wird, ob der Staat eingreift, und zwar unabhängig davon, ob die Einflussnahme nur bestimmte Unternehmen betrifft. Ungeachtet dessen ist die Faktenbasis der Behauptung unzutreffend. Die Vorteile, in deren Genuss die Unternehmen im vorliegenden Fall kommen, können insofern als unternehmensspezifisch bezeichnet werden, als sie jeweils auf bestimmte Unternehmenstypen abzielen: beispielsweise auf Unternehmen die ausländisch sind, in einem bestimmten Gebiet niedergelassen sind und mit den Lokalbehörden ad hoc über Subventionen verhandelt haben, inländische Anlagen erwerben, Technologie verbessern, sich an Messen beteiligen, F&E-Investitionen tätigen usw.
(52)
Schließlich wurde vorgebracht, dass es sich bei den seit 2005 geltenden Einkommensteuerbefreiungen und -abzügen für ausländische Unternehmen nicht um Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems handele. Diese Auslegung ist nicht statthaft. Kriterium 3 stellt nämlich nicht auf Maßnahmen ab, die zeitlich (bis 1998, als China begann, nach marktwirtschaftlichen Grundsätzen zu handeln) oder umfänglich begrenzt sind, sondern vielmehr auf staatliche Einflussnahme auf die Gestaltung des Geschäftsumfelds durch Maßnahmen, die typisch für nicht marktwirtschaftliche Systeme sind, z. B. diskriminierende Steuersätze.
(53)
Fazit: Keines der chinesischen Unternehmen, die MWB beantragt hatten, konnte nachweisen, dass es die Kriterien von Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllte. Die Kommission vertrat daher die Auffassung, dass diesen Unternehmen eine MWB verweigert werden sollte. Der Beratende Ausschuss wurde gehört; er erhob keine Einwände gegen diese Schlussfolgerungen.
2. Individuelle Behandlung
(54)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für Länder, die unter Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung fallen, gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn ein Unternehmen kann nach Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung nachweisen, dass seine Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen frei bestimmt sind, dass Währungsumrechnungen zu Marktkursen erfolgen und dass der Staat nicht derart eingreift, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(55)
Alle ausführenden Unternehmensgruppen, die eine MWB beantragten, reichten auch IB-Anträge für den Fall ein, dass ihnen keine MWB gewährt werden sollte. Anhand der verfügbaren Informationen wurde vorläufig festgestellt, dass zwei der vier in die Stichprobe einbezogenen Unternehmensgruppen in der VR China alle IB-Anforderungen erfüllen. Zwei Unternehmensgruppen der Stichprobe wurde eine IB verweigert. Die staatliche Einflussnahme bei CITIC Dicastal und bei Baoding würde nämlich die Umgehung von Maßnahmen ermöglichen, wenn einzelnen Ausführern unterschiedliche Zollsätze zugestanden werden, vor allem wenn man berücksichtigt, dass die beiden Unternehmensgruppen die betroffene Ware im Rahmen von zwei Jointventures herstellen.
(56)
Von den vier Unternehmensgruppen in der VR China, die in die Stichprobe einbezogen wurden, sollte den beiden folgenden eine IB zugestanden werden:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normalwert
3.1 Wahl des Vergleichslandes
(57)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, der Normalwert auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Vergleichsland zu ermitteln.
(58)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission ihre Absicht bekundet, die Türkei als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts heranzuziehen, und die interessierten Parteien zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert.
(59)
Nur ein Ausführer erhob Einspruch gegen diese Wahl und schlug Malaysia als Alternative vor, konstatierte allerdings später, dass die malaysischen Unternehmen nicht mit der Kommission zusammenarbeiten wollten.
(60)
Die Kommission prüfte, ob die Wahl der Türkei als Vergleichsland vertretbar ist. Sie kam zu dem Schluss, dass auf dem türkischen Markt mit fünf einheimischen Herstellern und beträchtlichen Einfuhren aus Drittländern ein hohes Maß an Wettbewerb herrscht. Zudem unterscheiden sich die Fertigungsprozesse der Hersteller in der Türkei und in der VR China nicht nennenswert. Somit lieferte die Untersuchung keine Anhaltspunkte dafür, dass die Türkei zur Ermittlung des Normalwerts ungeeignet ist. Zudem sind die verkauften Warentypen der türkischen Hersteller mit den aus der VR China ausgeführten Warentypen vergleichbar.
(61)
Zwei Hersteller in der Türkei beantworteten den Fragebogen, der allen türkischen Alurad-Herstellern zugesandt worden war.
(62)
Die Angaben der mitarbeitenden türkischen Hersteller wurden vor Ort überprüft; sie erwiesen sich als zuverlässig und für die Ermittlung des Normalwerts geeignet.
(63)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Türkei ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist.
3.2 Ermittlung des Normalwerts
(64)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der überprüften Herstellerangaben im Vergleichsland wie folgt bestimmt:
(65)
Die betroffene Ware wurde auf dem türkischen Inlandsmarkt in repräsentativen Mengen abgesetzt.
(66)
Die Kommission prüfte, ob die Inlandsverkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für jeden Warentyp ermittelt, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum war.
(67)
Wenn die Verkäufe eines Warentyps, der zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der errechneten Produktionskosten oder darüber verkauft wurde, mehr als 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachten und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Produktionskosten entsprach, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt. Dieser Preis wurde als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe jenes Typs im UZ ermittelt, auch wenn diese Verkäufe keinen Gewinn erbrachten.
(68)
Wurden höchstens 80 % des gesamten Verkaufsvolumens eines Warentyps gewinnbringend abgesetzt oder lag der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionskosten, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(69)
Ein Warentyp wurde nicht gewinnbringend abgesetzt; in diesem Fall wurden dem Normalwert die Kosten für die Herstellung des auf dem inländischen Markt abgesetzten Warentyps zugrunde gelegt, zuzüglich der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und eines angemessenen Aufschlags für Gewinne auf dem Inlandsmarkt.
(70)
Schließlich wurde der Normalwert für einige Warentypen anhand des Normalwerts für vergleichbare Warentypen ermittelt, wobei eine Berichtigung für Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften vorgenommen wurde.
3.3 Ausfuhrpreise
(71)
Bei allen Ausfuhren der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Union wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise berechnet.
(72)
Wurden die Verkäufe über einen verbundenen Einführer oder Händler abgewickelt, erfolgte die Ausfuhrpreis-Ermittlung rechnerisch nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage der Weiterverkaufspreise, die dieser verbundene Einführer oder Händler seinen ersten unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellte. Dabei wurden Berichtigungen vorgenommen für alle zwischen Einfuhr und Weiterverkauf entstehenden Kosten, einschließlich VVG-Kosten und Gewinnaufschlag. Als Gewinnaufschlag wurde der von einem unabhängigen Einführer oder Händler der betroffenen Ware erzielte Gewinn zugrunde gelegt, da der tatsächliche Gewinn des verbundenen Einführers oder Händlers aufgrund der Geschäftsbeziehungen zwischen den ausführenden Herstellern und dem verbundenen Einführer oder Händler als unzuverlässig angesehen wurde.
3.4 Vergleich
(73)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(74)
Beim Preisvergleich zwischen den aus der VR China ausgeführten und den auf dem türkischen Markt von den mitarbeitenden Herstellern in der Türkei abgesetzten Alurädern wurde unterschieden zwischen Verkäufen an OEM und Verkäufen im Aftermarkt.
(75)
Zusätzlich wurden immer dann gebührende Berichtigungen für Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs- und Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten, indirekte Steuern sowie Bankgebühren vorgenommen, wenn sie sich nach Prüfung entsprechender Belege als angemessen und korrekt erwiesen.
4. Dumpingspannen
4.1 Mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde
(76)
Bei den beiden Unternehmen der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, erfolgte die Ermittlung der Dumpingspannen nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung; dazu wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert, der für die uneingeschränkt mitarbeitenden türkischen Hersteller ermittelt wurde, mit dem gewogenen durchschnittlichen Preis des jeweiligen Unternehmens bei Ausfuhr in die EU verglichen.
(77)
Daraus ergaben sich folgende Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Dumpingspanne
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co., Ltd.
61,8 %
4.2 Alle anderen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(78)
Die Dumpingspanne für die Unternehmen der Stichprobe, denen keine MWB oder IB zugestanden wurde, sowie für die nicht in die Stichprobe einbezogenen, aber mitarbeitenden Unternehmen wurde als gewogener Durchschnitt der Ergebnisse aller in der Stichprobe enthaltenen Unternehmen ermittelt. Die Berechnungen für die beiden Unternehmen, denen weder MWB noch IB zugestanden wurde, erfolgte wie unter Randnummer (76) dargelegt. Daraus ergab sich eine Dumpingspanne von 48,7 %, ausgedrückt als Prozentsatz des Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt.
4.3 Alle übrigen ausführenden Hersteller
(79)
Da die Mitarbeit aus der VR China sehr hoch war, wurde die landesweite Dumpingspanne für alle übrigen Ausführer der VR China anhand der höchsten Dumpingspanne errechnet, die aus den Geschäftsvorgängen eines mitarbeitenden ausführenden Herstellers gewonnen wurde. Daraus ergab sich eine residuale Dumpingspanne von 69,3 %, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt.
D. SCHÄDIGUNG
1. Unionshersteller
(80)
Aluräder werden von rund 30 Unternehmen in vielen EU-Ländern hergestellt. Auf die Unternehmen, die den Antrag unterstützten und an der Untersuchung mitarbeiteten, entfielen im UZ über 85 % der entsprechenden EU-Gesamtproduktion.
(81)
Zur Bestimmung der EU-Gesamtproduktion und der Unterstützung des Antrags wurden alle verfügbaren Informationen herangezogen, unter anderem im Antrag enthaltene Informationen, vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern erhobene Daten sowie Informationen, die bei den in die Stichprobe einbezogenen und anderen mitarbeitenden Herstellern eingeholt wurden. Dieses Datenmaterial ließ zudem Rückschlüsse auf die Existenz und das Produktionsniveau der Hersteller zu, die nicht an der Untersuchung mitarbeiteten.
(82)
Bei einem Hersteller in der Stichprobe wurde festgestellt, dass er die betroffene Ware auch aus der VR China in die Union importiert und weiterverkauft. Gemessen an seinem Gesamtabsatz waren diese Einfuhren jedoch marginal und hatten deshalb keine Auswirkungen auf seine Einstufung als Unionshersteller.
2. Verbrauch in der Union
(83)
Im Bezugszeitraum entwickelte sich der Unionsverbrauch wie folgt:
Verbrauch in der Union
2006
2007
2008
UZ
Stück (in 1000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Der Verbrauch in der Union (5) wurde durch Addition der von Eurostat erfassten Einfuhren und der Verkäufe der Unionshersteller in der Union ermittelt. Eingeführte Aluräder werden unter 2 Ex-Codes in der KN eingereiht, die auch andere Produkte umfassen. Um den Anteil der Aluräder an dem jeweiligen KN-Code zu ermitteln, wurde der unter den KN-Codes 8708 70 10 und 8708 70 50 eingeführte Anteil Land für Land erfasst, und zwar nach der im Antrag nahegelegten Methode. Da die Einfuhren nach Gewicht gemeldet wurden, erfolgte die Umrechnung in Stück, wobei ebenfalls die im Antrag nahegelegten Methode (Durchschnittsgewicht je Stück) verwendet wurde. Die Ergebnisse wurden mit Daten abgeglichen, die von den Ausführern der chinesischen Stichprobe bereitgestellt wurden, und auf dieser Grundlage bestätigt. Um die EU-Lieferungen zu errechnen, wurden die Lieferungen der in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller und die Lieferungen der anderen Hersteller addiert (Daten aus der Zeit vor der Verfahrenseinleitung, vom Antragsteller bereitgestellte Daten, bestimmte Schätzungen anhand von Daten der Hersteller in der Stichprobe).
(85)
Insgesamt ging der Verbrauch im Bezugszeitraum um 15,5 % zurück, allerdings nicht gleichmäßig; der stärkste Rückgang von 15,1 % war zwischen 2008 und dem UZ zu verzeichnen. Zunächst stieg der Verbrauch von 58,6 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 62,4 Mio. Stück in 2007, fiel danach auf 58,3 Mio. Stück in 2008 und schließlich auf 49,5 Mio. Stück im UZ.
3. Einfuhren aus der VR China
3.1 Menge und Marktanteil der betroffenen Einfuhren
(86)
Die Mengen und der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China entwickelten sich folgendermaßen:
Einfuhrmenge (in 1000 Stück)
2006
2007
2008
UZ
VR China
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Marktanteil (in %)
6,3
8,2
10
12,4
Quelle: Eurostat und Daten der Unionshersteller über EU-Verkäufe.
(87)
Die Menge der chinesischen Einfuhren stieg von 3,7 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 5,1 Mio. Stück im Jahr 2007, 5,8 Mio. Stück im Jahr 2008 und 6,1 Mio. Stück im UZ. Daraus ergibt sich zwischen 2006 und dem UZ ein mengenmäßiger Zuwachs von über 66 %.
(88)
Der Marktanteil der chinesischen Einfuhren verdoppelte sich. Er stieg von 6,3 % im Jahr 2006 auf 8,2 % im Jahr 2007, 10 % im Jahr 2008 und 12,4 % im UZ. Insgesamt wuchs der Marktanteil der chinesischen Einfuhren im Untersuchungszeitraum um 6,1 Prozentpunkte.
3.2 Einfuhrpreise
(89)
Die folgende Tabelle enthält eine Gegenüberstellung der durchschnittlichen Verkaufspreise der Unionshersteller der Stichprobe und der durchschnittlichen chinesischen Einfuhrpreise (letztere anhand von Eurostat-Daten, da die Ausführer-Fragebogen sich nur auf den UZ bezogen und nicht auf die vorangehenden Jahre).
Euro/Stück
2006
2007
2008
UZ
VR China
34,7
33,5
31,4
31,9
Unionshersteller der Stichprobe
49,7
49,7
48
46,5
Differenz
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus der VR China sanken zwischen 2006 und 2008 stetig um 9,5 %; im UZ stiegen sie um 0,5 % wieder leicht an. Im Bezugszeitraum gaben die Preise um 8 % nach.
(91)
Aus dem Preisvergleich kann geschlossen werden, dass die chinesischen Einfuhrpreise, insgesamt betrachtet, über den gesamten Bezugszeitraum hinweg deutlich niedriger waren als die Preise der Hersteller in der Stichprobe, was letztere dazu zwang, ihre Preise erheblich zu senken.
3.3 Preisunterbietung
3.3.1 Allgemeine Bemerkungen
(92)
Kennzeichnendes Merkmal des vorliegenden Falls sind die zwei Marktsegmente, OEM-Markt und Aftermarkt, und die dadurch bedingte Aufspaltung in zwei Absatzkanäle. Außerdem konzentriert sich der Absatz der Unionshersteller überwiegend auf das OEM-Segment, während die chinesischen Einfuhren hauptsächlich in den Aftermarkt fließen (rund 70 % der Einfuhren aus der VR China). Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf der einen Seite und die chinesischen Einfuhren auf der anderen sind daher in den beiden durch die Marktaufspaltung bedingten Absatzkanäle unterschiedlich stark vertreten.
3.3.2 Unterbietung
(93)
Anhand der Preise der Stichprobenunternehmen des EU-Wirtschaftszweigs und der Preise für die Einfuhren aus dem betroffenen Land wurden die Verkaufspreise auf dem Unionsmarkt verglichen. Die maßgeblichen Verkaufspreise der Stichprobenunternehmen des EU-Wirtschaftszweigs waren die Preise für den Verkauf an unabhängige Abnehmer, erforderlichenfalls berichtigt auf die Stufe ab Werk, also ohne Frachtkosten innerhalb der Union und mit Preisnachlässen und Mengenrabatten.
(94)
Diese Preise wurden mit den von den ausführenden Herstellern in der VR China in Rechnung gestellten Preisen verglichen, letztere nach Abzug von Preisnachlässen und erforderlichenfalls berichtigt auf den cif-Preis frei Grenze der Union bei gebührender Berücksichtigung der Zollabfertigungskosten und der nach der Einfuhr entstandenen Kosten.
(95)
Der Vergleich ergab für den UZ, dass die Verkaufspreise der eingeführten betroffenen Ware in der Union - dem Datenmaterial der mitarbeitenden ausführenden Hersteller zufolge - 22 bis 37 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lagen. Diese Preisunterbietungsspanne und die negative Preisentwicklung für den Wirtschaftszweig der Union zeigen klar, dass ein erheblicher Preisdruck bestand.
(96)
Einige Parteien brachten vor, dass die Preisunterbietungsspanne nur in Bezug auf die „Mehrwert“-Komponente des Preises ermittelt werden sollte (also ohne die Aluminiumkosten). Diese Vorgehensweise würde zu einer noch höheren Preisunterbietungsspanne führen. Da die über den Gesamtpreis errechnete Preisunterbietungsspanne aber bereits erheblich war, wurde diese Vorgehensweise nicht weiter verfolgt.
(97)
Die hohe Preisunterbietungsspanne und der Druck auf die Preise des EU-Wirtschaftszweigs (siehe Randnummern (89) ff.) belegen das ausgeprägte Dumping im vorliegenden Fall.
(98)
Um etwaigen Einwänden bezüglich der Unterschiede zwischen den beiden Marktsegmenten zuvorzukommen wurden die beiden Segmente nach derselben oben beschriebenen Methodik getrennt untersucht. In beiden Segmenten ist eine erhebliche Preisunterbietung festzustellen (13 bis 30 % bei den OEM-Verkäufen und 56 bis 63 % bei den AM-Verkäufen).
4. Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
(99)
Die folgende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern:
Einfuhrmenge (in 1000 Stück)
2006
2007
2008
UZ
Türkei
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Marktanteil (in %)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norwegen
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Marktanteil (in %)
1,8
1,9
1,9
1,1
Südafrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Marktanteil (in %)
0,8
1,4
1,4
1,4
Andere
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Marktanteil (in %)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Laut der Tabelle ist die Türkei der zweitgrößte Einführer nach der VR China mit einem erheblichen, wenngleich relativ konstanten Marktanteil. Die Einfuhren aus anderen Drittländern, ohne die VR China und die Türkei, gingen von 9 % im Jahr 2006 auf 8,4% im UZ zurück. Die Auswirkungen der Preise dieser Einfuhren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union wird unter den Randnummern (136) ff. behandelt.
5. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1 Allgemeines
(101)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den EU-Wirtschaftszweig auch eine Beurteilung aller Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die sich von 2006 bis zum UZ auf seine Lage auswirkten.
(102)
Wie oben bereits dargelegt, mussten die Bestimmungen zur Stichprobenbildung angewendet werden. Zur Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren auf den beiden folgenden Ebenen untersucht:
-
Die makroökonomischen Indikatoren wurden auf der Ebene des gesamten EU-Wirtschaftszweigs beurteilt (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Größenordnung der Dumpingspannen). Diese Indikatoren leiten sich hauptsächlich aus den beantworteten Fragebogen der sechs Stichprobenunternehmen und den zusätzlichen Minifragebogen ab. Diese Fragebogen betreffen Unternehmen, auf die über 80 % der gesamten EU-Produktion entfällt. Um die gesamte EU-Produktion zu erfassen, wurden einige Extrapolierungen hinsichtlich der restlichen Produktion vorgenommen; zusätzlich wurde Datenmaterial aus verschiedenen Quellen verwendet, in erster Linie Daten aus dem Antrag und Daten aus der Zeit vor der Verfahrenseinleitung. Diese Faktoren wurden soweit möglich mit generellen Angaben aus einschlägigen Statistiken abgeglichen.
-
Die Analyse der mikroökonomischen Faktoren wurde auf der Ebene der einzelnen Unternehmen, d. h. der Unionshersteller der Stichprobe, vorgenommen (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen, Produktionskosten).
5.2 Makroökonomische Indikatoren
5.2.1 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(103)
Die nachstehende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Produktion, der Produktionskapazität und der Kapazitätsauslastung auf der Grundlage der Gesamtproduktion des EU-Wirtschaftszweigs:
2006
2007
2008
UZ
Produktion (Stück)
49 711
49 511
45 269
37 687
Index 2006 = 100
100
100
91
76
Produktionskapazität (Stück)
53 762
53 378
53 819
51 588
Index 2006 = 100
100
99
100
96
Kapazitätsauslastung (in %)
92,5
92,8
84,1
73,1
Index 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Die obige Tabelle zeigt, dass die Produktion in den Jahren 2006 und 2007 mit rund 49,5 Mio. Stück relativ stabil war, dass sie danach auf 45,2 Mio. Stück im Jahr 2008 zurückging und im UZ auf 37,6 Mio. Stück absackte, was einem Rückgang von 24 % im Bezugszeitraum entspricht. Die Kapazitätsauslastung fiel im selben Zeitraum um 19,4 Prozentpunkte.
(105)
Der Hauptgrund für die gesunkene Kapazitätsauslastung bei rückläufiger Kapazität kann nur auf den beträchtlichen Produktionsrückgang zurückgeführt werden.
5.2.2 Verkaufsmenge und Marktanteil
(106)
Die nachstehenden Zahlen geben Aufschluss über die Verkaufsmenge, den Marktanteil und die durchschnittlichen Verkaufsstückpreise bezogen auf alle Unionshersteller.
2006
2007
2008
UZ
Verkaufsmenge des gesamten EU-Wirtschaftszweigs (in 1000 Stück)
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Marktanteil (in %)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Die EU-Verkaufsmengen stiegen von 45,4 Mio. Stück im Jahr 2006 auf 46,6 Mio. Stück im Jahr 2007, danach fielen sie auf 42,8 Mio. Stück im Jahr 2008 und schließlich auf 35,7 Mio. Stück im UZ. Insgesamt gingen die EU-Verkaufsmengen im Bezugszeitraum um 21 % zurück.
(108)
Alle EU-Hersteller verloren kontinuierlich an Marktanteilen, und zwar von 78 % im Jahr 2006 auf 75 % im Jahr 2007, 74 % im Jahr 2008 und 72 % im UZ. Dies ergibt einen Verlust von insgesamt 6 Prozentpunkten im Bezugszeitraum. Gleichzeitig verzeichneten die chinesischen Einfuhren einen Marktanteilgewinn von rund 6 Prozentpunkten.
5.2.3 Beschäftigung, Produktivität und Löhne
2006
2007
2008
UZ
Zahl der Beschäftigten
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivität (Stück/Beschäftigten)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Löhne (in EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Die Zahl der Beschäftigten stieg von 14 204 zum Ende des Jahres 2006 auf 14 818 Ende 2007 und fiel dann Ende 2008 auf 14 309 und schließlich auf 12 981 zum Ende des UZ. Insbesondere zwischen 2008 und dem IP gingen in sechs Monaten 1 328 Arbeitsplätze verloren, dies entspricht über einem Zehntel der Belegschaft.
(110)
Gleichzeitig entwickelte sich die Produktivität wie folgt: von 3 500 Stück je Beschäftigten im Jahr 2006 fiel sie auf 3 341 im Jahr 2007, dann auf 3 164 im Jahr 2008 und im UZ schließlich auf 2 903 Stück. Der Produktivitätsrückgang insbesondere zwischen 2008 und dem UZ ist dadurch zu erklären, dass die Anpassung der Belegschaft nicht mit dem Produktionsrückgang Schritt hielt. Verantwortlich dafür sind die begrenzten Möglichkeiten dieses Wirtschaftszweigs zur Umnutzung oder zeitweiligen Stilllegung von Produktionsanlagen sowie die hohen personalbezogenen Kosten bei Entlassungen. Die Untersuchung ergab somit, dass die Beschäftigung rückläufig war, insbesondere zwischen 2008 und dem UZ. Die Lohnkosten sanken im Bezugszeitraum. Die Investitionen des EU-Wirtschaftszweigs im UZ dürften dessen Effizienz und Produktivität mittel- und langfristig weiter verbessern.
5.2.4 Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(111)
Die einzelnen Dumpingspannen wurden bereits im Abschnitt zum Thema Dumping angegeben. Alle ermittelten Spannen liegen deutlich über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspanne angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren nicht als unerheblich angesehen werden.
5.2.5 Auftragsgefüge
(112)
Unter den Randnummern (20) ff. wurde bereits dargelegt, dass die Mehrzahl der in der Union gefertigten Aluräder im Rahmen von Ausschreibungsverfahren verkauft werden, die im Schnitt zwei Jahre vor Markteinführung eines neuen Fahrzeugmodells durchgeführt werden. Deshalb untersuchte die Kommission auch Verträge, die schon im Bezugszeitraum geschlossen wurden (aber erst nach dem UZ erfüllt werden), um herauszufinden, ob sich daraus Schlussfolgerungen über die wahrscheinliche Lieferentwicklung bei den Unternehmen des EU-Wirtschaftszweigs nach dem UZ ableiten lassen. Die erhobenen Daten lassen derzeit jedoch keine fundierten Schlüsse zu und werden daher weiter untersucht.
5.3 Mikroökonomische Indikatoren
5.3.1 Allgemeine Bemerkung
(113)
Bei 3 der 6 in die Stichprobe einbezogenen Hersteller handelt es sich um große Unternehmensgruppen, die über Produktionsanlagen in mehreren Mitgliedstaaten verfügen; drei andere sind weniger komplex strukturiert, d. h. ihre Fertigungsstätten konzentrieren sich auf ein bis zwei Mitgliedstaaten. Im Untersuchungszeitraum wurden 3 Fertigungsstätten der Hersteller in der Stichprobe geschlossen, die erste im Jahr 2006, die zweite 2008 kurz vor dem UZ und die letzte gegen Ende des UZ.
5.3.2 Lagerbestände
(114)
In der nachstehenden Tabelle sind die Lagerbestände der in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller zum Ende des jeweiligen Zeitraums ausgewiesen.
2006
2007
2008
UZ
Lagerbestände (in 1000 Stück)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Die Lagerbestände blieben unter 12 % der Produktionsmenge. Es sei darauf hingewiesen, dass dieser Indikator eher bedeutungslos ist, da Aluräder vom Wirtschaftszweig der Union größtenteils auf Bestellung hergestellt werden; die Lagerbestände zu einem bestimmten Zeitpunkt sind vornehmlich darauf zurückzuführen, dass Waren zwar schon verkauft, aber noch nicht ausgeliefert wurden.
5.3.3 Verkaufspreise
(116)
Der Verkaufsstückpreis der EU-Hersteller in der Stichprobe lag 2006 und 2007 konstant bei 49 Euro, sank 2008 dann auf 48 Euro und schließlich auf 46,50 Euro pro Stück im UZ. Daraus ergibt sich ein Preisrückgang von über 6 % im Bezugszeitraum; außerdem fällt der Rückgang im UZ sehr deutlich aus (siehe Tabelle unter Randnummer (89)).
5.3.4 Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Investitionen
(117)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware wurde anhand des Nettogewinns der Stichprobenunternehmen vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware ermittelt und in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ausgedrückt. 2006 und 2007 lag die Rentabilität noch über dem Break-even-Punkt; 2008 und im UZ verschlechterte sich die Lage hingegen drastisch als Folge einer Kombination aus rückläufigen Verkaufsmengen und sinkenden Verkaufspreisen bei inelastischer Kostenstruktur des Wirtschaftszweigs mit hohen Fixkosten.
2006
2007
2008
UZ
Rentabilität (in %)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Der Investitionstrend bei den Unionshersteller der Stichprobe geht aus nachstehender Tabelle hervor:
EUR
2006
2007
2008
UZ
Investitionen (in 1000 Euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Aus der Tabelle geht hervor, dass der Wirtschaftszweig der Union trotz rückläufiger Rentabilität stärker in die betroffene Ware investiert hat. Die Investitionen betrafen hauptsächlich den Maschinenpark und hatten Effizienzsteigerungen zum Ziel. Die verstärkten Investitionen belegen, dass der Wirtschaftszweig noch fähig war, das erforderliche Kapital aufzubringen.
(120)
Trotz dieser Bemühungen brach die Kapitalrendite (RoI) der betroffenen Ware im Bezugszeitraum ein und fiel bis auf -40 % im UZ. Dies bestätigt die Erosion der Rentabilität des Wirtschaftszweigs und die Unmöglichkeit, Gewinne aus den Investitionen zu ziehen.
2006
2007
2008
UZ
Kapitalrendite
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Cashflow (in Prozent des Umsatzes)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Die Hersteller in der Stichprobe verzeichneten außerdem einen Rückgang beim operativen Cashflow von 8,1 Prozentpunkten im Bezugszeitraum, was weitgehend den Rentabilitätsrückgang widerspiegelt. Der Einbruch eines solchen Indikators ist nicht auf die Investitionssteigerung zurückzuführen, sondern vielmehr darauf, dass das operative Geschäft weniger Liquidität erzeugte. Da der Wirtschaftszweig strukturell auf den stetigen Liquiditätszufluss für Sachanlagen angewiesen ist, legt der verringerte Cashflow die zunehmende Schwäche des EU-Wirtschaftszweigs und sein Unvermögen zur Selbstfinanzierung bloß.
5.3.5 Produktions- und Rohstoffkosten
(122)
Die nachfolgende Tabelle zeigt die Durchschnittskosten, die den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern je Tonne der betroffenen Ware entstehen:
In Euros
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittliche Produktionskosten (in Euro/Stück)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Die Durchschnittskosten blieben im Bezugszeitraum mit rund 50 Euro je Stück konstant.
6. Schlussfolgerung zur Schädigung
(124)
Aus den besagten Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erfahren hat. Diese Schlussfolgerung wird noch von der Zahl der Unternehmen oder Produktionsstätten untermauert, die im Bezugszeitraum schlossen (5 im OEM-Segment) oder Konkurs anmeldeten (21 im AM-Segment und 4 im OEM-Segment).
E. SCHADENSURSACHE
1. Einleitung
(125)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union auf die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern zurückzuführen ist. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, damit eine Schädigung aufgrund dieser anderen Faktoren nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der Einfuhren aus der VR China
2.1 Allgemeines
(126)
Es ist eine klare zeitliche Übereinstimmung festzustellen zwischen der Zunahme der gedumpten Einfuhren, die zwischen 2006 und dem UZ zu einem Marktanteilgewinn von 6 Prozentpunkten führten, und dem gleichzeitigen Marktanteilverlust der EU-Hersteller von 6 Prozentpunkten. Bei der Untersuchung wurden ferner negative Preiseinwirkungen festgestellt, die darauf zurückzuführen sind, dass die Preise der gedumpten Einfuhren die Preise der EU-Hersteller kontinuierlich unterboten.
(127)
Eine Partei behauptete, dass der Marktanteil der chinesischen Einfuhren zu gering sei, um eine bedeutende Schädigung hervorzurufen. Dem ist entgegenzuhalten, dass ein Gesamtmarktanteil von 12 % in einem preisempfindlichen Markt (und insbesondere im OEM-Segment) nicht als geringfügig betrachtet werden kann.
(128)
Es wird ferner daran erinnert, dass die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum um rund 65 % anstiegen und ihr geschätzter Marktanteil sich dabei fast verdoppelte. Außerdem wurde unter den Randnummern (86) ff. bereits dargelegt, dass die Preise für die Einfuhren aus der VR China um 8 % sanken (siehe Randnummern (89) ff.) und eine deutliche Preisunterbietung zu verzeichnen war (siehe Randnummern (93) ff.). Die steile Zunahme der Einfuhren und die deutliche Preisunterbietung, die festgestellt wurden, sind in dem vorliegenden Fall nämlich die Hauptbetrachtungsfaktoren.
(129)
Der Wirtschaftszweig der Union reagierte auf das schädigende Dumping seit 2007 mit Preissenkungen. Allerdings war der Preisdruck der chinesischen Einfuhren so erheblich, dass der EU-Wirtschaftszweig seinen Marktanteil trotz gesenkter Preise nicht halten konnte. Bei den Ausschreibungsverfahren im OEM-Marktsegment war festzustellen, dass die Niedrigpreisgebote aus China entscheidend dazu beigetragen haben, dass der Wirtschaftszweig der Union niedrigere Preise anbot. Doch obwohl der EU-Wirtschaftszweig seine Preise senkte, lagen die durchschnittlichen Verkaufspreise für die chinesischen Einfuhren weiterhin unter den Preisen des Wirtschaftszweigs. Folglich brach der Absatz des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum ein. Da die chinesischen Preise im UZ gegenüber 2006 noch weiter gesenkt wurden, musste der EU-Wirtschaftszweig mit seinen Preisen erneut nachgeben, um im Geschäft zu bleiben. Seine Rentabilität sank unter den Break-even-Punkt, was bedeutet, dass er seine Geschäftstätigkeit auf Dauer nicht wird aufrechterhalten können.
(130)
Daraus wird ersichtlich, dass ein enger Zusammenhang zwischen dem beträchtlichen Anstieg der Einfuhrmengen zu immer niedrigeren Preisen und der beobachteten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union besteht. Daraus lässt sich zum gegenwärtigen Zeitpunkt schließen, dass ein ursächlicher Zusammenhang zwischen den Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union besteht.
2.2 Aufteilung der betroffenen Ware auf zwei Marktsegmente
(131)
Es wurde vorgebracht, dass das OEM-Marktsegment und der Aftermarkt zwei getrennte Absatzkanäle darstellten und dass zwischen diesen beiden keine nennenswerte Interaktion stattfinde. Auf dieser Grundlage wurde insbesondere behauptet, die Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs, der seine Ware weitgehend im OEM-Segment absetze (85 % bei den Herstellern der Stichprobe), könne nicht von den chinesischen Einfuhren hervorgerufen worden sein, da diese überwiegend in den Aftermarkt flössen und nur in begrenztem Umfang in das OEM-Segment.
(132)
Auch wenn die Untersuchung der Kommission ergeben hat, dass es sich in der Tat um zwei getrennte Absatzkanäle handelt, ist nicht auszuschließen, dass eine gewisse Interaktion stattfinden mag, wenngleich nicht auf direktem Wege. Um jedoch einen umfassenden Lageüberblick zu gewinnen, müssen die beiden Marktsegmente auch getrennt betrachtet werden.
(133)
Am Aftermarkt ist die festgestellte Schädigung gewiss auf die großen Mengen chinesischer Niedrigpreiseinfuhren zurückzuführen, die in diesem Marktsegment 34 % erreichen. Im OEM-Segment, das das Gros der EU-Nachfrage befriedigt (35 Mio. von etwa 50 Mio. Stück), sind chinesische Einfuhren mengenmäßig deutlich weniger vertreten (höchstens 6 %). Es muss jedoch, wie schon gesagt, berücksichtigt werden, dass die Schädigung des OEM-Absatzes von den niedrigen chinesischen Preisen hervorgerufen wird und somit de facto preisbedingt ist. Genauer gesagt gibt es Anhaltspunkte dafür, dass die chinesischen Gebote von den Fahrzeugherstellern als Vergleichsbasis herangezogen werden, was dazu führt, dass die Preise der EU-Aluradhersteller in den Ausschreibungsverfahren nach unten gedrückt werden. Um am Markt zu bleiben, haben die Unionshersteller nämlich keine andere Wahl als einzulenken und ihre Preise zu senken.
(134)
Darüber hinaus kann nicht ausgeschlossen werden, dass sinkende Preise im Aftermarkt auch auf die OEM-Preise durchschlagen. Ein Vergleich der durchschnittlichen Aftermarkt- und OEM-Preise hat nämlich ergeben, dass letztere zwar bis 2007 im Schnitt höher lagen, dass sich das Bild ab 2008 und damit auch im UZ gewandelt hat. Dies zeigt, dass der Preisdruck im OEM-Segment in den letzten Jahren deutlich zugenommen hat.
(135)
Somit wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die chinesischen Einfuhren den EU-Wirtschaftszweig sowohl im Aftermarkt- als auch im OEM-Segment geschädigt haben. Dies wird auf alle Fälle weiter untersucht.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
3.1 Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
3.1.1 Auswirkungen der Einfuhren aus der Türkei
(136)
Wie unter den Randnummern (99) ff. bereits ausgeführt, ist die Türkei der zweitgrößte Einführer nach China. Im Bezugszeitraum hielten die türkischen Einfuhren einen EU-Marktanteil von rund 7 %. Die nachstehende Tabelle enthält eine Gegenüberstellung der Preise für die Einfuhren aus den beiden Drittländern und der Preise der EU-Hersteller:
(in Euro/Stück)
2006
2007
2008
UZ
Türkei
40,8
42,6
52,4
40,7
Unionshersteller der Stichprobe
49,7
49,7
48
46,5
VR China
34,7
33,5
31,4
31,9
Differenz Türkei/EU-Hersteller
8,9
7,1
4,4
5,8
Differenz VR China/EU-Hersteller
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Im Bezugszeitraum lagen die türkischen Preise (außer 2008) ständig unter den Preisen der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller. Im UZ betrug der Preisunterschied zwischen den türkischen und den EU-Herstellern 5,70 EUR (+/- 12,3 % der EU-Preise); der entsprechende Preisunterschied für die VR China lag bei 14,50 EUR (+/- 31 %). Daraus darf für den UZ mit Fug und Recht der vorläufige Schluss gezogen werden, dass die niedrigeren Preise der Einfuhren aus der Türkei sich zwar in gewissem Umfang nachteilig auf die Lage des EU-Wirtschaftszweigs auswirkten, aber nicht so deutlich, dass dieser Sachverhalt den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union aufheben könnte.
3.1.2 Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern als der Türkei
(138)
Der kumulierte Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China und der Türkei ging von 9 % im Jahr 2006 auf 8,3 % im UZ zurück (siehe Randnummer (99)). Die entsprechenden Preise bewegten sich in dieser Zeit in etwa auf derselben Höhe wie die Preise der Unionshersteller. Dies lässt den Schluss zu, dass die Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China und der Türkei nicht zur Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs beitrugen.
3.2 Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(139)
Einige Parteien wandten ein, die Einfuhren aus der VR China seien 2007 durch einen Verbrauchsanstieg in der EU absorbiert worden, während der Verbrauchsrückgang 2008 zeitlich mit dem Wirtschaftsabschwung und dem gleichzeitigen Absatzeinbruch in der Automobilindustrie zusammenfalle. Folglich wären diese Faktoren die Hauptgründe für die schwache Leistung des Wirtschaftszweigs der Union.
(140)
Die Wirtschaftskrise hatte aufgrund des Verbrauchsrückgangs und der Preisrückgänge sehr wohl negative Auswirkungen auf den EU-Wirtschaftszweig. Von 2008 bis zum UZ sackte der Verbrauch um 14,5 % ab.
(141)
Die Aluradhersteller arbeiten sehr eng mit der Automobilindustrie zusammen, die von der Krise ernsthaft in Mitleidenschaft gezogen wurde. Die nachstehende Tabelle veranschaulicht die Entwicklung der Fahrzeugproduktion in Europa im Bezugszeitraum. Es stimmt zwar, dass Fahrzeuge entweder mit Alu- oder mit Stahlrädern ausgerüstet werden, wobei das genaue Verhältnis nur schwer zu ermitteln ist. Es gibt aber keine Anhaltspunkte dafür, dass sich dieses Verhältnis im Bezugszeitraum merklich geändert hätte. Deshalb ist nicht auszuschließen, dass der Produktionsrückgang bei Fahrzeugen - der sich von Ende 2008 bis zum UZ als dramatischer Einbruch darstellte - sich auf die Verkaufsmengen der Aluradhersteller ausgewirkt hat. Die nachstehende Tabelle zeigt, dass das Produktionsvolumen von 2008 bis zum Ende des UZ um über 15 % absackte.
(EU 27)
2006
2007
2008
UZ
Produktionsvolumen in Europa (in 1000 Stück)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Die Analyse der Wirtschaftsindikatoren für den EU-Wirtschaftszweig zeigt indessen, dass der Rückgang bereits lange vor der Wirtschaftskrise einsetzte und zeitlich mit dem Beginn der Verbreitung der chinesischen Einfuhren auf dem Markt zusammenfiel. Die Rentabilitätszahlen veranschaulichen beispielsweise, dass der Rückgang zwischen 2006 und 2007 einsetzte (- 2,5 Prozentpunkte), 2007 bis 2008 anhielt (erneut - 2,2 Prozentpunkte), um dann von 2008 bis zum Ende des UZ um 6,9 Prozentpunkte gravierende Ausmaße zu erreichen.
(143)
Außerdem machten sich die chinesischen Einfuhren trotz des Verbrauchsrückgangs verstärkt am Markt bemerkbar; im UZ erreichten sie 12,4 %. Die Mengen und der Marktanteil stiegen kontinuierlich an, und dies bei ständiger Unterbietung der Preise des EU-Wirtschaftszweigs. Man hätte jedoch erwarten dürfen, dass die Krise alle Marktteilnehmer gleichermaßen trifft. Gleichwohl stiegen - wie gesagt - die chinesischen Einfuhren zu Preisen, die die EU-Preise in der besagten Lage deutlich unterboten. Folglich darf mit Fug und Recht geschlossen werden, dass die Mengen und der Marktanteil der chinesischen Einfuhren ohne die Wirtschaftskrise noch stärker zugenommen hätten.
(144)
So gesehen darf durchaus angenommen werden, dass der Wirtschaftsabschwung zwar zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat, dass er für sich genommen aber nicht geeignet ist, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der bedeutenden Schädigung aufzuheben. Vielmehr hätten die aus der VR China eingeführten Mengen normalerweise dem Verbrauchsrückgang folgen müssen, so wie es bei den Einfuhren aus anderen Drittländern der Fall war und insbesondere beim Absatz des EU-Wirtschaftszweigs (der, daran sei erinnert, proportional zum Anstieg der Importe aus der VR China zurückging).
3.3 Folgen einer etwaigen Änderung der Ausfuhrleistung des EU-Wirtschaftszweigs
(145)
Die Ausfuhrtätigkeit der Unionshersteller verblieb im Bezugszeitraum auf niedrigem Niveau (weniger als 2 % der Gesamtverkäufe der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller). Sie konnte sich folglich nicht negativ auf die geschwächte Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben und kann somit den ursächlichen Zusammenhang nicht aufheben.
3.4 Wettbewerb der Unionshersteller untereinander und Konzentration auf dem EU-Markt
(146)
Die Zahl der Aluradhersteller (etwa 30), die sich auf dem EU-Markt betätigen, lässt vermuten, dass der EU-Markt stark umkämpft ist, obwohl gleichzeitig ein hoher Konzentrationsgrad vorherrscht, da auf die 3 größten Unternehmen 60 % der Gesamtproduktion entfallen, auf 2 andere Unternehmen etwa 8 % und auf 4 weitere etwa 4 %. Die verfügbaren Daten zur Produktionsmenge zeigen, dass es sich bei den übrigen Herstellern um Klein- oder Mittelbetriebe handelt.
(147)
Es sei angemerkt, dass eine Reihe kleinerer Hersteller ihre Produktion vor dem Jahr 2008, im Jahr 2008 und im UZ einstellten. Dies könnte darauf hindeuten, dass der Wettbewerb unter den Unionsherstellern - wie auch der offensichtliche Konzentrationsprozess - zur Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs beigetragen habt. Die Daten aus der Untersuchung belegen jedoch, dass nicht nur die kleinen Hersteller betroffen sind. Kleinere und größere Hersteller sind nämlich gleichermaßen von den besagten Entwicklungen betroffen. Deshalb kann nicht geschlossen werden, dass der Wettbewerb unter den Unionsherstellern in nennenswerter Weise zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat.
3.5 Verbraucherpräferenzen bei Stahl- und Alurädern
(148)
Es wurde vorgebracht, die sinkende Nachfrage nach Alurädern könne auf eine krisenbedingte Änderung der Verbraucherpräferenzen zurückzuführen sein, da sich die Verbraucher möglicherweise für kostengünstigere Stahlräder entscheiden würden. Für diese Behauptung wurden jedoch keine Belege erbracht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt kann eine derartige Entwicklung mangels entsprechender Aktenbelege nicht bestätigt werden.
3.6 Produktmix
(149)
Einige Parteien führten an, dass der Anstieg der chinesischen Einfuhren auf eine gestiegene Nachfrage nach besonderen High-End-Radtypen zurückzuführen sei, die in der VR China gefertigt würden (nämlich geschmiedete oder formgewalzte Räder), nicht aber (in nennenswerter Menge) in der EU. Deshalb könnten die Einfuhren aus der VR China den EU-Wirtschaftszweig nicht geschädigt haben. Die Untersuchung hat indessen ergeben, dass derartige Einfuhren nur einen Bruchteil der Gesamteinfuhren aus der VR China ausmachen. Der Einwand musste daher zurückgewiesen werden.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(150)
Es sei daran erinnert, dass im vorliegenden Fall beträchtliche Rückgänge bei Produktion, Verkauf und Marktanteil und darüber hinaus Preisdruck zu verzeichnen waren, die dem Wirtschaftszweig der Union Verluste zugefügt haben. Die Mengen der Einfuhren aus der VR China zu Preisen weit unter dem Preisniveau des EU-Wirtschaftszweigs sowie der Marktanteil dieser Einfuhren sind im selben Zeitraum gestiegen.
(151)
Die Kommission hat außerdem alle anderen Faktoren analysiert, die zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hätten beitragen können. Diesbezüglich war festzustellen, dass die Wirtschaftskrise, die Einfuhren aus der Türkei sowie der Wettbewerb der Unionshersteller untereinander mit entsprechenden Konzentrationstendenzen einen gewissen Einfluss auf die Schädigungslage gehabt haben könnten. Dennoch wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Einfluss dieser Faktoren nicht geeignet ist, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der festgestellten Schädigung aufzuheben, wie oben ausgeführt wurde.
(152)
Nach Analyse der Auswirkungen aller bekannten Faktoren, die die Lage des EU-Wirtschaftszweigs beeinflussen können, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ein ursächlicher Zusammenhang besteht.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(153)
In diesem Fall war die Mitarbeit und die Unterstützung seitens der EU-Hersteller sehr hoch (über 70 %). Dies lässt erkennen, dass die EU-Hersteller ein Interesse an der Einführung von Maßnahmen haben.
(154)
Die Untersuchung zeigte, dass der EU-Wirtschaftszweig aufgrund der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu Unterbietungspreisen (siehe Randnummern (93) ff.) eine bedeutende Schädigung erfährt.
(155)
Es ist davon auszugehen, dass die Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union zugute kommen werden, da sie eine weitere massive Zunahme gedumpter Niedrigpreiseinfuhren unterbinden dürften.
(156)
Ohne die Einführung von Maßnahmen ist zu erwarten, dass weiter - oder sogar verstärkt - Aluräder zu gedumpten Niedrigpreisen eingeführt werden, insbesondere in den Aftermarkt. Des Weiteren kann nicht ausgeschlossen werden, dass der zunehmende Preisdruck auf dem Aftermarkt und seine zunehmende Durchdringung zumindest indirekt auf das OEM-Segment durchschlagen wird. Diesbezüglich wurde festgestellt, dass bestimmte Hersteller im betroffenen Land sich dem mittleren und oberen Ende des Aftermarkts zuwenden oder bereits zugewendet haben und anschließend das OEM-Segment angehen - bei sehr niedrigen Preisen. Diese Entwicklung dürfte anhalten und dann höchstwahrscheinlich auch die große Gruppe der im OEM-Segment tätigen Unionshersteller gefährden. Da die finanzielle Lage und die Rentabilität dieser Hersteller nicht solide genug ist, um einem weiteren Preisdruck gedumpter Einfuhren zu deutlich unterbietenden Preisen standzuhalten, würde dies mit hoher Wahrscheinlichkeit zum allmählichen Zusammenbruch vieler - wenn nicht aller - Unionshersteller führen.
2. Interesse der Einführer
(157)
5 unabhängige Einführer und 2 einführende Verwender wurden aufgrund ihrer Einfuhrmengen in die Stichprobe aufgenommen (siehe Randnummer (13)).
(158)
Auf mitarbeitende unabhängige Einführer entfielen insgesamt betrachtet weniger als 10 % des Gesamtvolumens der Einfuhren aus der VR China.
(159)
Die Untersuchung ergab, dass es sich bei den meisten Einführern um Händler handelt, die sich auf Fahrzeugzubehör spezialisiert haben. Diese können in 2 Kategorien unterteilt werden. Eine Kategorie umfasst Unternehmen, die Aluräder ihrer eigenen Handelsmarke einführen und verkaufen, deren Herstellung sie in Drittländer ausgelagert haben. Sie sind aber nicht mit den chinesischen Ausführern verbunden. Diese Kategorie von Einführern erbringt in der Regel keine unwesentlichen „wertschöpfenden“ Leistungen in der EU (z. B. Design, Forschung und Entwicklung); in manchen Fällen verfügen sie sogar über ihre eigene Vertriebskette mit einem entsprechenden Angebot an Arbeitsplätzen. Die zweite Kategorie umfasst Einführer/Vertreiber, die sich als Händler auf Massenware und weniger auf Markenware konzentrieren. Die Strukturkosten dieser Einführer sind meist niedriger, und sie üben weniger wertschöpfende Tätigkeiten in der Union aus.
(160)
Die geringe Mitarbeit seitens unabhängiger Einführer lässt vermuten, dass sich die Einführung von Maßnahmen nicht nennenswert auf ihre Tätigkeit auswirken würde. Bei den mitarbeitenden Einführern/Vertreibern wurde nämlich festgestellt, dass der Anteil des Weiterverkaufs chinesischer Aluräder nur 1 bis 6 % ihres Gesamtumsatzes ausmacht. Die Lage der auslagernden Unternehmen ist komplexer, da der Weiterverkauf chinesischer Aluräder fast die Gesamtheit ihrer Geschäftstätigkeit ausmachen kann. Etwaige Maßnahmen würden sich gewiss auf ihre Tätigkeit auswirken, auch wenn sich das Ausmaß zum jetzigen Zeitpunkt nur schwer abschätzen lässt. Diese Frage wird weiter untersucht.
3. Interesse der Verwender
3.1 Allgemeines
(161)
Verwenderfragebogen wurden an rund 20 ermittelte Verwender versandt. 13 Fahrzeughersteller arbeiteten an der Untersuchung mit. Zwei Verbände, die Verwender und Einführer von OEM- und Aftermarkt-Aluräder vertreten, arbeiteten ebenfalls mit.
(162)
Nach vorliegenden Eurostat-Daten entfallen auf die Einfuhren der mitarbeitenden Verwender 19 % der Gesamteinfuhren aus der VR China. Die Eurostat-Daten erlauben allerdings keine präzise Feststellung, ob die Einfuhrverkäufe im OEM-Segment oder im Aftermarkt getätigt werden. Wir bereits unter Randnummer (133) angesprochen, lässt sich dennoch zwischen OEM-Segment und Aftermarkt-Segment unterscheiden; danach entfallen 20 bis 30 % der Gesamteinfuhren aus der VR China auf das OEM-Segment. Somit kann sich getrost davon ausgegangen werden, dass die Mitarbeit aus dem OEM-Segment sehr hoch war.
(163)
Es hat den Anschein, als würden der durchschnittliche Fahrzeughersteller nur begrenzt auf chinesische Lieferungen zurückgreifen. Bei individueller Betrachtung verfolgen die mitarbeitenden Fahrzeughersteller unterschiedliche Geschäftsmodelle. Einige führen die betroffene Ware überhaupt nicht aus der VR China ein, bei anderen sind es lediglich 5 %; einige decken indessen bis zu 30 % ihres Bedarfs aus dieser Quelle.
(164)
Sowohl einführende als auch nicht einführende Verwender sind gegen Maßnahmen. Ein Hauptargument ist, dass Fahrzeughersteller an diversifizierten Zulieferquellen interessiert sind, aber ebenso an den Vorteilen, die sich aus dem Wettbewerb am Markt für Fahrzeugräder ergeben. Die Maßnahmen würden sie zu sehr von einer begrenzten Zahl europäischer Hersteller abhängig machen. Das Argument an sich dürfte jedoch nicht ausschlaggebend sein angesichts beträchtlicher Einfuhren aus anderen Drittländern.
3.2 Kosten der Maßnahmen
(165)
Aluräder machen 1 % der Kosten für ein Fahrzeug aus. Eine auf Aluräder gerichtete Maßnahme in der Größenordnung von 20 % würde somit eine Kostensteigerung von 0,2 % nach sich ziehen. Für die Fahrzeughersteller, die höchstens 5 % ihrer Aluräder aus der VR China beziehen, würden die Fahrzeugproduktionskosten damit insgesamt um 5 % dieser 0,2 % steigen, also um 0,01 %. Doch selbst bei den Fahrzeugherstellern, die bis zu 30 % ihrer Aluräder aus der VR China beziehen, würden die Kosten insgesamt nur um 30 % dieser 0,2 % steigen, also um 0,06 %. Daher würden etwaige Maßnahmen nur sehr begrenzt auf die Kosten durchschlagen. Im Übrigen ist es wohl nicht ungewöhnlich, dass ein Fahrzeughersteller, der Aluräder zu einem bestimmten Preis einführt (beispielsweise für 50 Euro), diese zum drei- bis vierfachen Preis an den Endkunden verkauft (also für bis zu 200 Euro).
3.3 Kosten eines Anbieterwechsels
(166)
Wie schon gesagt, werden OEM-Aluräder gewöhnlich 2 Jahre vor der Markteinführung eines neuen Fahrzeugmodells entwickelt. Jeder Anbieterwechsel erfordert Zeit (mindestens 6 Monate) und könnte zusätzliche Umrüstungskosten verursachen. Die Untersuchung hat aber ergeben, dass die meisten Fahrzeughersteller ihre Zulieferquellen grundsätzlich diversifizieren, d. h., sie beauftragen (mindestens) 2 Hersteller mit der Produktion eines bestimmten Alurads. Die mehrgleisige Beschaffung ist aus Gründen der Versorgungssicherheit auch bei den Modellen üblich, die aus der VR China importiert werden. Das Risiko eines Anbieterwechsels dürfe somit bereits in die Entscheidung eingeflossen sein, die betroffene Ware aus der VR China zu beschaffen. Im Übrigen ergibt sich aus den bei der Untersuchung vorgelegten Verträge, dass die Fahrzeughersteller die Verträge in der Regel jederzeit ohne Vertragsstrafen kündigen können.
3.4 Weitere Einwände der Parteien
(167)
Einige Parteien brachten vor, die Einführung von Zöllen auf Aluräder mit Ursprung in der VR China würde die Fahrzeughersteller in Südkorea bevorteilen, und zwar über den Nullzoll hinaus, der für Fahrzeuge nach dem anstehenden Freihandelsabkommen gelten werde. Die Fahrzeughersteller in Südkorea könnten danach weiter chinesische Aluräder zu Niedrigpreisen einkaufen und für Fahrzeuge, die sie in die EU ausführten, sogar noch eine Zollerstattung in Anspruch nehmen (Einfuhrzölle auf bestimmte Fahrzeugzeile könnten bei der Ausfuhr des betreffenden Fahrzeugs zurückgefordert werden). Bei Einführung einer Antidumpingmaßnahme gegen chinesische Aluräder müssten die europäischen Fahrzeughersteller Wettbewerbsnachteile gegenüber Fahrzeugen in Kauf nehmen, die zum Nullzollsatz aus Südkorea in die EU eingeführt würden.
(168)
Dazu sei anzumerken, dass der Anteil der Fahrzeuge mit Ursprung in Südkorea derzeit nur 3 % des EU-Fahrzeugmarkts beträgt. Zwar ist nur schwer vorherzusehen, wie sich die Fahrzeugeinfuhren aus Korea entwickeln werden, aber angesichts der sehr begrenzten Auswirkungen etwaiger Maßnahmen auf die Kosten der EU-Fahrzeughersteller kann derzeit nicht geschlossen werden, dass Antidumpingmaßnahmen gegen Aluräder aus der VR China diesbezüglich eine nennenswerte Rolle spielen werden.
4. Interesse der Verbraucher
(169)
Zu den Auswirkungen der Maßnahme auf die Endverbraucher wurden keine Einwände vorgebracht. Diese Tatsache spricht gegen die Wahrscheinlichkeit nennenswerter Auswirkungen auf die Verbraucherpreise, ebenso die geringe Kostenwirkung und die Preisstrategien der Fahrzeughersteller, die bei der Untersuchung festgestellt wurden.
5. Interesse der Zulieferer
(170)
5 Zulieferer von Rohstoffen/Ausrüstung für Aluradhersteller in der Union beantworteten den Zuliefererfragebogen. Diese liefern Aluminium-/Hüttenaluminiumblöcke, Lacke/Grundierungen oder Niederdruckanlagen. Die Verkäufe der Rohblockzulieferer an den EU-Wirtschaftszweig machen nur einen Bruchteil ihrer Geschäftstätigkeit aus (unter 6 % ihres Gesamtumsatzes), was ihr relativ geringes Interesse an Antidumpingmaßnahmen gegen Aluräder aus der VR China erklärt. Die Verkäufe anderer Zulieferer (von Anlagen, Lacken oder Niederdruckmaschinen) liegen zwischen 30 und 50 % ihres Gesamtumsatzes. Da es sich dabei um Klein- und Mittelbetriebe handelt, ist die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union für ihr Geschäft von größter Bedeutung.
6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(171)
Aus der dargelegten Sachlage ergibt sich der vorläufige Schluss, dass nach Würdigung der zum Unionsinteresse vorliegenden Informationen grundsätzlich keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen sprechen, die gegen die Einfuhren von Alurädern mit Ursprung in der VR China gerichtet sind.
G. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(172)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China zu verhindern.
(173)
Zwecks Festsetzung der Höhe dieser Zölle wurden die festgestellten Dumpingspannen herangezogen sowie der Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des EU-Wirtschaftszweigs erforderlich ist.
(174)
Wie bereits unter Randnummer (20) dargelegt, zeichnet sich der Alurad-Markt dadurch aus, dass zwei relativ eigenständige Marktsegmente existieren. Bei der Untersuchung wurde außerdem festgestellt, dass sich die Unionshersteller mit 85 % der Gesamtverkäufe des EU-Wirtschaftszweigs auf das OEM-Marktsegment konzentrierten.
(175)
Im Hinblick auf die Einführung vorläufiger Maßnahmen war es folglich angebracht, von einer Schadensspanne auszugehen, die der Besonderheit dieses Marktes Rechnung trägt.
(176)
Im OEM-Segment erteilen die Aluradkäufer (also Fahrzeughersteller) ihre Aufträge typischerweise im Rahmen von Ausschreibungsverfahren. Folglich kann dasselbe Radmodell, das für dasselbe Fahrzeugmodell bestimmt ist, in nicht wenigen Fällen aus verschiedenen Zulieferquellen bezogen werden, häufig sowohl von einem chinesischen als auch von einem EU-Zulieferer gleichzeitig. Es wurde vorerst davon ausgegangen, dass das Ausschreibungsverfahren den üblichen Preiswettbewerb im UZ zwischen den chinesischen und den EU-Zulieferern im selben Ausschreibungswettbewerb korrekt und zuverlässig widerspiegelt.
(177)
Es wurde folglich als angebracht angesehen, die Preisunterbietungsspanne anhand der Preise zu ermitteln, die sich aus dem Datenmaterial der EU-Hersteller und der chinesischen Ausführer in den Fällen ergeben, in denen sie bei derartigen Ausschreibung als Wettbewerber auftreten.
(178)
Bei der Berechnung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen es dem EU-Wirtschaftszweig ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn zu erzielen. Bei den Produktionskosten wurden Berichtigungen für den vom EU-Wirtschaftszweig im UZ tatsächlich erlittenen Verlust (-5,4 %) vorgenommen. Ferner wurde davon ausgegangen, dass ein Wirtschaftszweig dieses Typs unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, einen angemessenen Gewinn vor Steuern mit dem Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaften kann und dass die Angemessenheit unter Bezugnahme auf die 2006 erzielte Rentabilität (+3,2 %) eingeschätzt werden sollte. In dem besagten Jahr war die Menge der Einfuhren aus der VR China noch relativ gering. Auf dieser Grundlage wurde für den EU-Wirtschaftszweig ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt.
(179)
Danach liegt die Preisunterbietungsspanne bei 20,6 %.
(180)
Dieses Ergebnis fand eine weitere Bestätigung in einer zusätzlichen Berechnung anhand des Vergleichs einiger Ausschreibungsverträge, die von bestimmten Fahrzeugherstellern während der Untersuchung vorlegt wurden. In den Fällen, in denen ein Fahrzeughersteller dasselbe Aluradmodell sowohl bei einem chinesischen als auch bei einem EU-Hersteller orderte, lag die Preisunterbietungsspanne - nach den unter den Randnummern (93) ff. erläuterten Berichtigungen - nämlich in derselben Größenordnung wie die in der vorausgehenden Randnummer ermittelte Spanne.
(181)
Es sei darauf hingewiesen, dass diese Preisunterbietungsspanne niedriger ist als die unter den Randnummern (76) ff. ermittelten Dumpingspannen, weshalb sie als Grundlage für die Festlegung des Zolls anhand der Regel des niedrigeren Zolls herangezogen werden sollte.
(182)
Aufgrund der im vorliegenden Fall angewandten Methode zur Bestimmung der Schadensbeseitigungsschwelle erscheint es im Sinne von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung als nicht praktikabel, individuelle Antidumpingzollsätze festzulegen. Dies liegt vor allem daran, dass keine verlässlichen Daten vorliegen, die eine Auswertung auf unternehmensspezifischer Basis ermöglichen würden. Folglich wird vorläufig beschlossen, einen landesweiten Antidumpingzoll auf alle Einfuhren aus China in Höhe der Preisunterbietungsspanne von 20,6 % einzuführen.
2. Vorläufige Maßnahmen
(183)
In Anbetracht des dargestellten Sachverhalts sollte im Sinne des Artikels 7 Absatz 2 der Grundverordnung ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Schadensspanne festgesetzt werden.
(184)
Folglich wird ein Antidumpingzoll von 20,6 % vorgeschlagen.
H. UNTERRICHTUNG
(185)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mit der Einladung mitgeteilt, schriftlich dazu Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass alle Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüfen werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Rädern aus Aluminium für Kraftfahrzeuge der KN-Positionen 8701 bis 8705, auch mit Zubehör, auch mit Reifen, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes ex 8708 70 10 und ex 8708 70 50 (TARIC-Codes 8708701010 und 8708705010) eingereiht werden.
2. Der vorläufige Antidumpingzoll auf den Nettopreis frei Grenze der Europäischen Union, unverzollt, der in Absatz 1 genannten Waren beträgt 20,6 %.
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Bemerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den10. Mai 2010
REGULAMENTUL (UE) NR. 404/2010 AL COMISIEI
din 10 mai 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea procedurii
(1)
La 13 august 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite roți de aluminiu provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz, peste 50 %, din producția totală din Uniune de anumite roți de aluminiu. Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența dumpingului pentru produsele în cauză și a prejudiciului material rezultat. Elementele de probă respective au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune menționați în plângere, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii, asociațiile cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții RPC, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o solicitare în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din RPC și de importatori și producători din Uniune, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori și importatorii și producătorii din Uniune au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de inițiere.
(6)
În total, 36 de societăți sau grupuri de societăți afiliate (denumite în continuare „grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 36 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața Uniunii Europene în perioada de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți cooperante și s-a avut în vedere includerea lor în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către UE efectuate de către societățile chineze cooperante în raport cu totalul exporturilor din RPC către UE a fost de peste 90 %.
(7)
În urma consultării părților în cauză în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil și de răspândirea geografică a societăților sau a grupurilor cooperante. Eșantionul selectat cuprinde patru (grupuri de) societăți, reprezentând 47 % din exporturile către UE ale celor 36 de societăți sau grupuri cooperante și aproximativ 43 % din totalul exporturilor către UE efectuate de RPC. Autoritățile din RPC și Camera de Comerț din China au fost de acord cu eșantionul ales de Comisie, dar au solicitat includerea în eșantion a cel puțin alte două (grupuri de) societăți. Totuși, având în vedere faptul că eșantionul ales inițial cuprinde 20 de societăți din 4 grupuri, s-a luat hotărârea că nu se mai pot adăuga alte societăți sau grupuri, deoarece astfel nu ar fi posibilă finalizarea investigațiilor în termenul prevăzut de lege.
(8)
Cinci producători-exportatori din RPC, care nu au fost incluși în eșantion, au solicitat o examinare individuală și au furnizat informațiile relevante în termenul stabilit, în vederea aplicării articolelor 9 alineatul (6) și 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea eșantionului, care a cuprins patru grupuri incluzând multe societăți, Comisia concluzionează, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, că nu se poate aproba nicio examinare individuală a producătorilor-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, deoarece aceasta ar complica inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau pentru o examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă doreau să procedeze astfel, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din China care au depus o astfel de cerere, precum și autorităților din China.
(10)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 40 de producători de roți de aluminiu (aluminium road wheels, ARW) din Uniune. S-au primit 17 răspunsuri. Cinci grupuri de societăți au fost incluse în eșantion, deoarece au fost considerate reprezentative pentru producția totală din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și producției în UE (peste 75 %), acoperirea geografică și tipul de activitate, și anume vânzările realizate către producătorii de echipamente originale (OEM) și pe așa-numita piață din aval (aftermarket, AM); pentru mai multe detalii, a se vedea considerentul (19) și următoarele. Deși majoritatea vânzărilor realizate de producătorii UE incluși în eșantion au fost direcționate către segmentul OEM, doi dintre producătorii din eșantion au vândut și către segmentul AM. În eșantion au fost reprezentate și societăți care nu au depus nicio plângere.
(11)
În timpul anchetei, părțile au înaintat noi argumente cu privire la presupusele diferențe dintre segmentele OEM și AM. Pentru a obține informații mai relevante, s-a luat hotărârea ca eșantionul să fie extins pentru a include încă un producător (major) care își desfășoară activitatea în segmentul AM.
(12)
Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților sau a concurenței. Comisia a considerat că există într-adevăr o posibilitate a luării unor măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele acestora să nu fie divulgate. După inițierea procedurii, toate societățile cooperante au fost de acord să își dezvăluie numele în calitate de societăți cooperante, dar nu în calitate de reclamanți, după caz.
(13)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 80 de importatori/utilizatori de ARW. S-au primit 40 de răspunsuri din partea unor societăți reprezentând aproximativ o treime din totalul importurilor din China. 12 răspunsuri au fost primite din partea unor importatori, iar restul din partea unor utilizatori. În eșantion au fost incluse 7 societăți (5 importatori și 2 utilizatori).
(14)
Comisia a trimis chestionare către 6 producători din Uniune selecționați pentru eșantion, către producătorii-exportatori din eșantion selectați pentru RPC, către cei care au solicitat acordarea unui tratament individual și către cei 7 importatori selecționați pentru eșantion. În plus, au fost trimise chestionare către utilizatori și către alți producători cooperanți.
(15)
Răspunsuri la chestionar au fost primite de la patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și de la cinci producători-exportatori chinezi care au solicitat un tratament individual, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Au fost primite răspunsuri și de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați vreunui producător-exportator, de la nouă alți producători din Uniune și de la 13 utilizatori. Au fost primite observații și din partea Camerei de Comerț din China și de la două asociații de utilizatori.
(16)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Grupul Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Germania
-
Grupul Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Republica Cehă
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Grupul Ronal:
-
Ronal AG - Elveția
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Spania
-
AEZ - Germania
-
Française de Roues S.A.S.V.- Franța
(b)
Producători-exportatori și societățile lor afiliate din RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Societăți afiliate din Uniune
-
OZ Deutschland, Biberbach (Germania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
(d)
Societăți afiliate din Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
Utilizatori
-
Renault - Franța
-
BMW - Germania
(17)
Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analoagă, la sediul următoarelor societăți:
(f)
Producători din Turcia
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Perioada de anchetă
(18)
Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 iulie 2008 - 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(19)
Produsul în cauză constă în roți de aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (produsul în cauză), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50.
(20)
Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul așa-numitei piețe din aval (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW (cu aproximativ doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism) și sunt implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care va purta denumirea lor comercială. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi concurează în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă numele acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc.
(21)
Un exportator a susținut că ARW destinate segmentului OEM ar trebui excluse din domeniul de aplicare al procedurii deoarece sunt montate numai pe autoturisme noi, în timp ce ARW destinate segmentului AM sunt destinate înlocuirii roților OEM pe parcursul duratei de viață a unui model de autoturism. Argumentul este contradictoriu deoarece confirmă faptul că ARW destinate segmentului AM sunt fabricate în așa fel încât să corespundă ARW destinate segmentului OEM și să aibă aceeași performanță ca acestea. În realitate, ARW destinate segmentului AM pot fi produse prin intermediul unor procese diferite de producție (3), la toate diametrele și greutățile, cu toate tipurile de finisare etc. Diferența dintre ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM se referă doar la canalele diferite de distribuție, această diferență generând implicarea industriei autoturismelor în procesul de dezvoltare și proiectare a roții. S-a susținut, de asemenea, că modul de stabilire a prețurilor pentru ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM diferă, în primul caz având legătură cu prețul cotat la London Metal Exchange (LME). Într-adevăr, producătorii de autoturisme utilizează o așa-numită formulă de preț cu baza zero. Aceasta cuprinde trei elemente: 1. prețul aluminiului (variabil, în funcție de LME), 2. valoarea adăugată, costurile transformării și 3. o primă fixă în funcție de calitate. Această metodă de stabilire a prețurilor este ajustată în funcție de nevoile industriei autoturismelor, dar componentele costurilor sunt aceleași atât pentru ARW destinate segmentului OEM, cât și pentru cele destinate segmentului AM.
(22)
În consecință, deși ARW destinate segmentelor OEM și AM au diferite canale de distribuție, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs omogen. În plus, ARW sunt comercializate și importate din China în cantități semnificative prin ambele canale de vânzare. Având în vedere aceste constatări, se concluzionează cu titlu provizoriu că excluderea ARW destinate segmentului OEM din domeniul de aplicare al anchetei nu este justificată.
(23)
O parte interesată a solicitat excluderea roților pentru carturi deoarece carturile nu sunt încadrate la codurile NC 8701 - 8705. Cu toate acestea, partea interesată nu a reușit să demonstreze neincluderea carturilor la codurile NC sus-menționate; cererea fiind, prin urmare, în mod provizoriu respinsă.
(24)
Aceeași parte a susținut că roțile pentru vehiculele de teren (ATV) ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al procedurii, deoarece acestea sunt fundamental diferite în raport cu roțile fabricate pentru alte autovehicule. Cu toate acestea, anumite ATV-uri ar putea fi încadrate la codurile NC 8701 - 8705, motiv pentru care roțile acestora se încadrează în domeniul de aplicare al acestei anchete. În consecință, cererea fost în mod provizoriu respinsă.
2. Produsul similar
(25)
S-a constatat că produsul în cauză și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analoagă, precum și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(26)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt prezentate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază, care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS), și sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(27)
În prezenta anchetă, toate grupurile de exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut.
(28)
Pentru toate grupurile de exportatori incluși în eșantion, Comisia a căutat toate informațiile necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață la sediile grupurilor în cauză.
(29)
Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat nici unuia dintre cele patru grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre acestea nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare.
(30)
Niciunul dintre grupurile de exportatori incluse în eșantion nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principala materie primă (aluminiul).
(31)
Într-adevăr, în cazul tuturor grupurilor incluse în eșantion, se pare că marea majoritate a aluminiului utilizat pentru producția de roți de aluminiu pentru autovehicule este achiziționat de pe piața internă chineză pe baza unor contracte pe termen lung. Prețurile se bazează pe cotațiile aluminiului primar de pe piețele la vedere din China, plus o taxă de transformare [în cazul unei societăți, de asemenea, în funcție de Shanghai Futures Exchange (SHFE)]. În acest sens, trebuie precizat că pe piețele la vedere, cotațiile merg în paralel cu SHFE.
(32)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că statul chinez are un rol esențial în stabilirea prețurilor aluminiului primar și intervine continuu pe piață printr-o serie de instrumente.
(33)
În primul rând, pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA în valoare de 17 % (în timp ce TVA pentru exportul bunurilor finite se restituie) plus o taxă de export de 15 %.
(34)
În al doilea rând, statul intervine prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor în Shanghai Futures Exchange (SHFE), care este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi. Această intervenție din partea statului în SHFE, prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor, este legată de poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”).
(35)
Un alt exemplu de intervenție din partea statului este recentul pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice. La sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009.
(36)
Acesta a fost considerat un factor de bază în ceea ce privește intervenția statului în deciziile firmelor cu privire la materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez de taxe mari de export și nerambursare a TVA pentru exportul aluminiului primar și al altor materii prime, alături de lipsa taxelor de export și nerambursarea TVA pentru exporturile produselor din aval și intervenția statului în stabilirea prețurilor în SHFE, au condus în primul rând la o situație în care prețurile aluminiului de pe piața chineză continuă să fie influențate de stat. Astfel, s-a ajuns la o situație fără precedent în care prețurile LME diferă semnificativ de cele de pe piața chineză (4). Între jumătatea anului 2005 și sfârșitul anului 2008, prețurile LME au fost semnificativ mai mari decât cele de pe piețele chineze, subliniind lipsa oricărui arbitraj relevant între piețele chineze și piețele din restul lumii.
(37)
Astfel, multiplele denaturări provocate de stat în ceea ce privește prețurile aluminiului primar de pe piața chineză influențează deciziile producătorilor chinezi de roți de aluminiu în legătură cu achiziționarea de materii prime. În plus, aceștia se bucură de un avantaj datorat acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE), dar pot în același timp cumpăra anumite cantități la prețurile LME atunci când prețurile de pe piața chineză sunt mai mari, ca urmare a intervenției statului.
(38)
În plus, pe lângă situația generală prezentată mai sus, alte trei grupuri nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1 din cauza intervenției semnificative a statului cu privire la importante decizii economice. În cazul unuia dintre grupuri, o societate aflată în proprietatea statului are drepturi de veto disproporționate în raport cu participația sa în dintre societățile sale, în ceea ce privește anumite decizii esențiale. Pentru majoritatea societăților care fac parte dintr-un alt grup, statul intervine semnificativ în unele decizii esențiale fie deoarece societățile sunt deținute integral de stat, fie deoarece administratorul care reprezintă acționarul public are drepturi de veto cu privire la decizii importante privind societatea. De asemenea, deși societățile au susținut contrariul, ancheta a indicat că Departamentul de Stat al Muncii are drepturi de veto în ce ceea ce privește ocuparea forței de muncă în două dintre aceste societăți. În sfârșit, în cazul celui de-al treilea grup, familia care controlează grupul are legături cu partidul de guvernământ, iar statul intervine în mod semnificativ în ceea ce privește una dintre societățile care aparține grupului cu privire la anumite decizii importante, având în vedere că administratorul care reprezintă acționarul public are un drept de veto cu privire la importante decizii legate de societate.
(39)
În cazul unuia dintre grupuri, există o încălcare evidentă a principiilor contabile de bază în toate societățile care fac parte din grup. Nu au fost respectate în special IAS 1 (prezentarea situațiilor financiare), IAS 12 (impozitul pe profit) și IAS 16 (imobilizări corporale). Astfel, se consideră că înregistrările contabile nu au fost pregătite și verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În ceea ce privește un alt grup, Comisia a constatat nerespectarea IAS 1 și IAS 31.
(40)
În cazul unui grup, există denaturări evidente în ceea ce privește drepturile de folosință ale terenului și achiziționarea de active imobilizate pentru mai multe societăți, iar majoritatea societăților care aparțin grupului au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, de rambursarea impozitelor și de subvenții care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări au fost semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(41)
În ceea ce privește un alt grup inclus în eșantion, trei dintre societățile acestuia au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări pot fi considerate semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(42)
În ceea ce privește un alt grup, se pare că două dintre societățile acestuia nu respectă criteriul 3. Prima a plătit dreptul de folosință a terenului cu mare întârziere după data scadenței, fără a primi penalizări, în pofida faptului că în contract se stipula în mod clar aplicarea unor penalități. Aceasta înseamnă un sprijin direct din partea statului (care este proprietarul final al terenului) în faza de început a societății. În ceea ce privește a doua societate, acesta a fost înființată în urma unei achiziții a activelor unui producător de roți de aluminiu cu capital de stat, în condițiile unei economii planificate, ceea ce înseamnă un avantaj necorespunzător în etapa inițială a unei societăți.
(43)
Un grup a susținut că achiziționarea de active de la un producător deținut de stat s-a realizat în condițiile economiei de piață. Cu toate acestea, partea nu a reușit să demonstreze că întreaga operațiune poate fi considerată ca fiind lipsită de denaturările determinate de fostul sistem al economiei planificate.
(44)
În sfârșit, societățile care aparțineau unui alt grup au beneficiat de scutiri semnificative de taxe și de un sprijin financiar semnificativ, ceea ce a avut un impact important asupra situației lor financiare, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(45)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupurilor de exportatori vizați din RPC, autorităților RPC, Camerei de Comerț din China și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(46)
Un grup a acuzat faptul că Comisia nu a luat o hotărâre cu privire la TEP în termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază și a susținut că exportatorii au luat toate măsurile necesare înainte de acest termen pentru a-i permite Comisiei să cunoască efectele pe care decizia sa cu privire la statutul respectiv le-ar putea avea asupra calculului marjei de dumping. Cu alte cuvinte, se susține că TEP ar trebui evaluat în termenul de trei luni în cazul în care răspunsurile la chestionarele antidumping sunt furnizate în acest termen. În caz contrar, există riscul ca informațiile furnizate în chestionarul antidumping să influențeze decizia de acordare a TEP.
(47)
Cu toate acestea, în cazul de față, ar trebui subliniat că nu se poate lua o decizie privind TEP în decurs de 3 luni, deoarece majoritatea informațiilor privind TEP au fost colectate în timpul vizitelor de verificare care s-au încheiat după termenul de trei luni. În orice caz, astfel cum s-a explicat mai sus, decizia de a refuza TEP în cazul grupurilor exportatoare incluse în eșantion s-a bazat exclusiv pe o evaluare atentă a celor 5 criterii de acordare a TEP precizate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce privește criteriul 1, s-a susținut că există într-adevăr un arbitraj între piețele chineze și LME, având în vedere că în timpul perioadei de anchetă s-au efectuat mai multe exporturi minore de aluminiu către/din China. Acest argument nu poate fi acceptat în vederea diferențelor de preț dintre piețele chineze și LME.
(49)
În ceea ce privește criteriul 2, au fost puse în discuție o serie de aspecte legate de unele dintre incompatibilitățile cu diferite IAS constatate de Comisie în evidențele contabile a două societăți. Cu toate acestea, niciun element al argumentelor prezentate nu permite formularea unei concluzii potrivit căreia oricare dintre aceste două societăți deține un set clar de registre contabile care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(50)
În ceea ce privește criteriul 3, au fost înaintate mai multe argumente. În primul rând, s-a susținut că impactul sprijinului financiar, al drepturilor de utilizare a terenurilor și al altor avantaje, precum scutirile de taxe, nu a determinat denaturări semnificative ale situației financiare ale societăților. Acest argument nu poate fi acceptat deoarece impactul acestor sisteme este semnificativ din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(51)
S-a subliniat, de asemenea, că mai multe sisteme de sprijin și avantaje fiscale nu au vizat o anumită societate și, astfel, nu se poate considera că acestea sunt rezultatul efectului rezidual al sistemului economiei planificate. În acest sens, trebuie subliniat că analiza TEP urmărește să stabilească dacă există o intervenție din partea statului, fie că aceasta este sau nu specifică unei anumite societăți. În orice caz, temeiul de fapt al afirmației este incorect. Într-adevăr, avantajele de care se bucură societățile în cazul de față pot fi considerate specifice deoarece toate vizează un anumit tip de societăți: de exemplu societățile străine, societățile stabilite într-o anumită zonă, care au desfășurat negocieri ad hoc cu autoritățile locale pentru a primi subvenții, societățile care achiziționează echipamente de pe piața internă, care își modernizează tehnologia, care participă la târguri, care fac investiții în cercetare și dezvoltare etc.
(52)
În sfârșit, s-a susținut că scutirile și reducerile de la plata impozitului pe profit pentru societățile străine, care au intrat în vigoare în 2005, nu reprezintă o denaturare care provine din sistemul economiei planificate. Această interpretare nu poate fi acceptată. Într-adevăr, criteriul 3 nu se referă la acțiunile limitate în ceea ce privește perioada (până în 1998, când China a început să aplice regulile economiei de piață) sau domeniul de aplicare, ci la acțiunile care implică intervenția statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri tipice pentru o economie planificată, precum ratele discriminatorii de impozitare.
(53)
Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP ar trebui să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.
2. Tratamentul individual
(54)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor.
(55)
Toate grupurile exportatoare care au solicitat TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul neacordării TEP. Pe baza informațiilor disponibile, se stabilește cu titlu provizoriu că două dintre cele patru grupuri din RPC incluse în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru acordarea unui tratament individual. În ceea ce privește două grupuri incluse în eșantion, se refuză acordarea unui tratament individual. Într-adevăr, intervenția statului în ceea ce privește CITIC Dicastal și Baoding permite circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorii primesc fiecare rate individuale ale taxelor, în special având în vedere faptul că aceste două grupuri au două societăți mixte comune care fabrică produsul în cauză.
(56)
Dintre cele patru grupuri exportatoare din RPC incluse în eșantion, următoarele grupuri trebuie analizate fiecare în parte:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valoare normală
3.1. Alegerea țării analoage
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă.
(58)
În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analoagă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire această alegere.
(59)
Un singur exportator s-a opus acestei alegeri și a propus Malaysia ca țară alternativă, însă a afirmat ulterior că societățile din Malaysia nu doresc să coopereze cu Comisia.
(60)
Comisia a examinat dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analoagă. S-a concluzionat că Turcia, care are cinci producători naționali și importuri semnificative din țările terțe reprezintă o piață foarte competitivă. În plus, nu au existat diferențe semnificative în ceea ce privește procesul de producție al producătorilor din Turcia și al celor din Republica Populară Chineză. Având în vedere cele de mai sus, în urma anchetei nu s-a constatat niciun motiv pentru care Turcia să nu fie considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale. În plus, producătorii turci vând tipuri de produse comparabile cu cele exportate de RPC.
(61)
Doi producători din Turcia au răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de roți de aluminiu din Turcia.
(62)
Informațiile furnizate în răspunsurile producătorilor cooperanți din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații fiabile, pe baza cărora ar putea fi stabilită o valoare normală.
(63)
Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.2. Determinarea valorii normale
(64)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă, astfel cum se precizează mai jos:
(65)
Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Turcia.
(66)
S-a analizat dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(67)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când media ponderată a prețului pentru acel tip era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(68)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(69)
În cazul unui tip de produs pentru care nu au existat vânzări profitabile, valoarea normală s-a bazat pe costurile de fabricație ale tipului de produs comercializat pe piața internă, pe costurile generale și administrative („costurile SG&A”) și pe o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă.
(70)
În sfârșit, pentru un număr restrâns de tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza valorii normale a unor tipuri comparabile de produse, cu o ajustare în privința diferențelor fizice.
3.3. Prețurile de export
(71)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(72)
În cazul în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export s-au calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, plecându-se de la prețurile de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au făcut ajustări pentru toate costurile efectuate între momentul importului și cel al revânzării, inclusiv pentru a ține seama de costurile legate de vânzări, de costurile generale și administrative și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat.
3.4. Comparația
(73)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(74)
Comparația dintre roțile exportate din RPC și a cele comercializate pe piața turcă de producătorii cooperanți turci s-a realizat prin diferențierea vânzărilor către segmentul OEM de cele către segmentul AM.
(75)
În plus față de cele de mai sus, s-au efectuat ajustări corespunzătoare în legătură cu costurile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de credit, de impozitare indirectă și pentru comisioane bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, exacte și susținute de elemente de probă verificate.
4. Marje de dumping
4.1. Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cărora li s-a acordat TI
(76)
Pentru cele două societăți incluse în eșantion cărora li s-a acordat tratament individual, marjele de dumping s-au stabilit prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii turci care au cooperat pe deplin, cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(77)
Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea comercială
Marja de dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(78)
Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a rezultatelor aferente tuturor societăților incluse în eșantion. Calculele pentru cele două societăți, cărora nu li s-a acordat nici TEP nici TI, au fost realizate în același mod precum se prezintă la alineatul 76. Această marjă de dumping exprimată ca un procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii Europene este de 48,7 %.
4.3. Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(79)
Având în vedere că RPC a dat dovadă de un mare grad de cooperare, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat la nivelul marjei celei mai ridicate stabilite pe baza tranzacțiilor efectuate de un producător-exportator cooperant. În consecință, marja de dumping reziduală exprimată ca un procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, este de 69,3 %.
D. PREJUDICIU
1. Producția din Uniune
(80)
ARW sunt produse de aproximativ 30 de societăți, situate în numeroase țări UE. Societățile care au susținut plângerea și au cooperat la anchetă au reprezentat peste 85 % din totalul producției din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
(81)
Producția totală din Uniune și baza anchetei au fost stabilite pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei, informațiile obținute de la producătorii incluși în eșantion și de la alți producători cooperanți. Aceste informații au permis confirmarea existenței și a nivelului de producție a acelor producători care nu au cooperat la anchetă.
(82)
S-a constatat că un producător inclus în eșantion importă produsul în cauză din RPC și îl revinde pe piața Uniunii. Cu toate acestea, prin comparație cu vânzările sale globale, importurile rămân marginale și nu afectează încadrarea sa ca producător al Uniunii.
2. Consum la nivelul Uniunii
(83)
În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează.
Consum la nivelul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (în mii)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Consumul în cadrul Uniunii (5) a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările UE ale producătorilor Uniunii. Importurile de ARW sunt încadrate la două coduri ex NC care includ și alte produse. Pentru a evalua partea ocupată de ARW în cadrul fiecărui cod NC, cota importurilor acestora în cadrul codurilor NC 8708 70 10 și 8708 70 50 a fost stabilită la nivelul fiecărei țări, pe baza metodologiei sugerate în plângere. Având în vedere că importurile au fost raportate pe cantități, conversia în unități s-a realizat de asemenea cu referire la metodologia sugerată în plângere (utilizându-se o greutate medie pe unitate). Aceste date au fost supuse unei verificări încrucișate și confirmate prin datele furnizate de exportatorii chinezi incluși în eșantion. Livrările în UE au fost calculate prin adăugarea celor efectuate de producătorii Uniunii incluși în eșantion la cele efectuate de alți producători (date colectate în etapa anterioară inițierii procedurii, obținute de la reclamant, anumite estimări fiind realizate pe baza datelor primite de la producătorii incluși în eșantion).
(85)
În total, consumul a scăzut cu 15,5 % în cursul perioadei examinate, dar a urmat o tendință inegală, înregistrând o scădere majoră de 15,1 % între 2008 și PA. Acesta a crescut de la 58,6 milioane de unități în 2006, la 62,4 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 58,3 milioane de unități în 2008 și la 49,5 milioane de unități în cursul anchetei.
3. Importurile din RPC
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză
(86)
Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Indice 2006 = 100
100
139
157
166
Cota de piață (%)
6,3
8,2
10
12,4
Sursă: Eurostat și datele privind vânzările Uniunii colectate de la producătorii din Uniune.
(87)
Volumul importurilor chineze a crescut de la 3,7 milioane de unități în 2006, la 5,1 milioane de unități în 2007, 5,8 milioane de unități în 2008 și 6,1 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă. Astfel, acesta a crescut cu peste 66 % între 2006 și PA.
(88)
Cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Aceasta a crescut de la 6,3 % în 2006, la 8,2 % în 2007, 10 % în 2008 și 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, importurile chineze au câștigat 6,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
3.2. Prețul importurilor
(89)
În tabelul de mai jos este prezentată o comparație între prețurile medii de import din China (conform Eurostat, deoarece chestionarele exportatorilor se referă numai la PA și nu includ anii precedenți) și prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Producătorii din UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
Diferență
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Prețurile medii de import din RPC au scăzut continuu între 2006 și 2008 cu 9,5 %, înregistrând apoi o ușoară creștere în cursul perioadei de anchetă, cu 0,5 %. În cursul perioadei examinate, prețurile au scăzut cu 8 %.
(91)
Având în vedere această comparație de preț, se poate concluziona că în cursul perioadei examinate prețurile de import din China au fost, per total, tot timpul cu mult mai scăzute decât prețurile producătorilor incluși în eșantion, determinându-i pe aceștia din urmă efectueze importante reduceri de preț.
3.3. Subcotarea prețului
3.3.1. Observații generale
(92)
Cazul de față este caracterizat de divizarea în două canale de distribuție, și anume segmentul OEM și segmentul AM. În plus, majoritatea vânzărilor producătorilor din Uniune se concentrează pe segmentul OEM, în timp ce importurile din China se îndreaptă în special către segmentul AM (aproximativ 70 % din importurile din RPC). Astfel, există o asimetrie în ceea ce privește canalizarea segmentată a vânzărilor din industria Uniunii, pe de o parte și importurile chineze, pe de altă parte.
3.3.2. Subcotarea
(93)
Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii au fost comparate, raportând prețurile industriei din Uniune incluse în eșantion la importurile din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune incluse în eșantion au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.
(94)
Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului.
(95)
Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 22 %-37 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți. Având în vedere nivelul de subcotare și evoluția negativă a prețurilor industriei din Uniune, este evident că a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor.
(96)
Unele părți au susținut că nivelul de subcotare ar trebui calculat prin raportarea sa numai la componenta „valorii adăugate” a prețului (fără a include costul aluminiului). Într-adevăr, utilizarea acestei metodologii ar duce la un nivel inegal de subcotare. Cu toate acestea, având în vedere că nivelurile de subcotare calculate prin raportarea la prețul integral au fost deja semnificative, această metodă nu a mai fost analizată.
(97)
Nivelul de subcotare ridicat și scăderea prețurilor [a se vedea considerentul (89) și următoarele] în cadrul industriei din Uniune demonstrează efectul pronunțat al dumpingului în acest caz.
(98)
Pentru a anticipa orice posibile întrebări referitoare la diferențele dintre cele două segmente, s-a realizat o analiză separată a ambelor segmente, pe baza aceleiași metodologii descrise mai sus. Subcotarea rămâne semnificativă pentru ambele segmente (între 13 și 30 % pentru vânzările OEM și între 56 și 63 % pentru vânzările AM).
4. Importurile din țările terțe, altele decât RPC
(99)
Următorul tabel demonstrează evoluțiile importurilor din țările terțe, altele decât RPC.
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
Turcia
4 140
4 522
4 021
3 426
Indice 2006 = 100
100
109
97
83
Cota de piață (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegia
1 079
1 210
1 106
520
Indice 2006 = 100
100
112
102
48
Cota de piață (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Africa de Sud
490
851
790
700
Indice 2006 = 100
100
173
161
143
Cota de piață (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Altele
3 746
4 029
3 690
2 928
Indice 2006 = 100
100
108
99
78
Cota de piață (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Astfel cum se arată mai sus, Turcia este cel de-al doilea importator ca mărime după RPC, cu o cotă de piață semnificativă, dar relativ stabilă. Cota de piață a importurilor din țările terțe, altele decât RPC și Turcia a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,4 % în cursul perioadei de anchetă. Impactul prețurilor acelor importuri asupra situației industriei din Uniune este discutat la considerentul (136) și următoarele.
5. Situația industriei din Uniune
5.1. Generalități
(101)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2006 și perioada de anchetă.
(102)
Astfel cum s-a explicat mai sus, a fost necesară utilizarea dispozițiilor privind eșantionarea. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost analizați la următoarele două niveluri.
-
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, numărul de angajați, productivitatea, salarii și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune. Aceste date au fost colectate în principal din chestionarele furnizate de șase societăți incluse în eșantion și din mini-chestionarele suplimentare. Aceste chestionare se referă la societăți care reprezintă peste 80 % din totalul producției din Uniune. Pentru a acoperi întreaga producție a Uniunii, s-au făcut câteva extrapolări în ceea ce privește producția rămasă, pe lângă datele disponibile de la diverse surse, în special datele furnizate de reclamant și datele colectate înaintea inițierii procedurii. Toți acești factori au fost supuși unei verificări încrucișate cu informațiile globale furnizate în statisticile relevante, oricând acest lucru a fost posibil.
-
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costuri de producție) a fost realizată pentru fiecare societate în parte, adică la nivelul acelor producători din Uniune care au fost incluși în eșantion.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(103)
Tabelul de mai jos arată, pe baza producției totale a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității.
2006
2007
2008
PA
Producția (unități)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indici 2006 = 100
100
100
91
76
Capacitatea de producție (unități)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indici 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizarea capacității (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indici 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a rămas relativ stabilă, de aproximativ 49,5 milioane de unități în 2006 și în 2007, scăzând apoi la 45,2 milioane de unități în 2008 și la 37,6 milioane de unități în PA, o scădere de 24 % în cursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, rata de utilizare a capacității a pierdut 19,4 puncte procentuale.
(105)
Principala cauză a scăderii ratei de utilizare a capacității, în prezența unei reduceri a capacității, poate să fie atribuită exclusiv diminuării semnificative a producției.
5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(106)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile unitare medii la vânzare, pe baza tuturor producătorilor din Uniune.
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor în întreaga industrie din Uniune în mii de unități
45 447
46 684
42 895
35 794
Indici 2006 = 100
100
103
94
79
Cota de piață (%)
78
75
74
72
Indici 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Vânzările UE au crescut de la 45,4 milioane de unități în 2006 la 46,6 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 42,8 milioane de unități în 2008 și la 35,7 milioane de unități în PA. Per total, vânzările UE au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate.
(108)
Toți producătorii UE au pierdut continuu din cota de piață, de la 78 % în 2006, la 75 % în 2007, 74 % în 2008 și 72 % în PA. Aceasta reprezintă o pierdere totală de 6 procente în cursul perioadei examinate. În același timp, cota de piață a importurilor chineze a câștigat aproximativ 6 puncte procentuale.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
14 204
14 818
14 309
12 981
Indici 2006 = 100
100
104
101
91
Productivitate (unități/angajat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indici 2006 = 100
100
95
90
83
Salarii anuale (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indici 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Numărul de angajați a crescut de la 14 204 angajați la sfârșitul anului 2006 la 14 818 angajați la sfârșitul anului 2007; a scăzut la 14 309 la sfârșitul anului 2008, numărul angajaților continuând să scadă până la 12 981, la sfârșitul PA. Aceasta înseamnă o pierderea a 1 328 de locuri de muncă, între 2008 și PA, ceea ce reprezintă peste o zecime din forța de muncă, în decurs de șase luni.
(110)
În paralel, productivitatea a trecut de la 3 500 de unități pe angajat în 2006 la 3 341 de unități pe angajat în 2007, 3 164 de unități pe angajat în 2008 și 2 903 de unități pe angajat în cursul perioadei de anchetă. Scăderea productivității, în special între 2008 și PA, poate fi explicată prin faptul că redimensionarea forței de muncă nu s-a făcut în același ritm cu scăderea producției. Acest lucru se este cauzat de posibilitatea limitată de reconversiune a acestei industrii sau prin închiderea temporară a utilajelor, precum și prin costurile ridicate ale indemnizațiilor acordate personalului în caz de disponibilizare. Ancheta a arătat că numărul de angajați a scăzut în special în intervalul dintre 2008 și PA. Costul salariilor a scăzut în cursul perioadei examinate. Se așteaptă ca investițiile efectuate de industria din Uniune în timpul PA să își mărească în continuare eficacitatea și productivitatea pe termen mediu și lung.
5.2.4. Amploarea marjei de dumping efective
(111)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.2.5. Contextul contractual
(112)
Așa cum se arată la considerentul (20) și următoarele, majoritatea ARW produse în Uniune sunt comercializate prin licitații organizate în medie cu doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. În consecință, Comisia a examinat, de asemenea, contractele încheiate în cursul perioadei luate în considerare (care intră în vigoare după PA), pentru a stabili dacă se poate formula o concluzie cu privire la evoluția probabilă a livrărilor în ceea ce privește industria din Uniune după PA. Datele colectate nu permit însă în această etapă stabilirea unor concluzii bine întemeiate și vor fi supuse unor noi investigații.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Observații generale
(113)
3 dintre cei 6 producători incluși în eșantion sunt mari grupuri cu capacități de producție în mai multe state membre, în timp cei ceilalți trei au structuri mai puțin importante concentrate în unul sau două state membre. În cursul perioadei examinate, 3 dintre unitățile de producție ale producătorilor incluși în eșantion au fost închise, prima în 2006, a doua în 2008 cu puțin înainte de PA, iar ultima spre sfârșitul PA.
5.3.2. Stocuri
(114)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, la sfârșitul fiecărei perioade:
2006
2007
2008
PA
Stocuri (în mii de unități)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Stocurile au rămas sub 12 % din producție. Se reamintește faptul că acest indicator nu este foarte relevant, deoarece în Uniunea Europeană, producția de ARW are loc în mare măsură la comandă, iar stocul existent la un moment dat reprezintă în principal bunurile vândute care nu au fost încă livrate.
5.3.3. Prețurile de vânzare
(116)
Prețurile unitare de vânzare ale producătorilor din UE incluși în eșantion au fost stabile în 2006 și în 2007, situându-se la aproximativ 49 EUR pe unitate, dar au scăzut la 48 EUR pe unitate în 2008 și la 46,5 EUR pe unitate în cursul perioadei de anchetă. Aceasta reprezintă o scădere de peste 6 % în cursul perioadei luat în considerare și indică în același timp o scădere semnificativă în PA [a se vedea tabelul de la considerentul (86)].
5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor
(117)
Rentabilitatea produsului similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către societățile incluse în eșantion, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În timp ce pentru 2006 și 2007 pragul de rentabilitate era încă depășit, situația s-a schimbat drastic în 2008 și în PA din cauza scăderii volumului vânzărilor, reducerii prețurilor de vânzare și a unei structuri rigide a costurilor industriei, costurile fixe fiind ridicate.
2006
2007
2008
PA
Rentabilitate (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Tendința investițiilor în produsul în cauză ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este prezentată în tabelul următor.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Investiții (în mii EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indici 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabelul demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile s-au realizat în special în utilaje pentru îmbunătățirea eficienței. Investițiile tot mai mari indică faptul că industria a avut totuși capacitatea de a mobiliza capital.
(120)
Totuși, în pofida acestor eforturi, randamentul investițiilor (return on investment, ROI) în produsul în cauză a înregistrat o scădere bruscă în cursul perioadei examinate, atingând - 40 % în PA. Aceasta confirmă deteriorarea rentabilității industriei și incapacitatea sa de a genera profit din investiții.
2006
2007
2008
PA
Randamentul investițiilor (ROI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indici 2006 = 100
100
24
-27
-80
Fluxul de lichidități (ca procentaj din cifra de afaceri)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indici 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
În perioada luată în considerare, producătorii incluși în eșantion au înregistrat și o scădere a fluxului operațional de lichidități cu 8,1 puncte procentuale, ceea ce reflectă în mare măsură scăderea rentabilității. Eșecul acestui indicator nu poate fi atribuit creșterii investițiilor, ci afacerilor operaționale care generează mai puține lichidități. De fapt, întrucât industria necesită aporturi constante de numerar pentru activele fixe, diminuarea fluxului de lichidități indică incapacitatea crescândă a industriei din Uniune și imposibilitatea sa de a se baza pe autofinanțare.
5.3.5. Costurile de producție și costul materiilor prime
(122)
Tabelul de mai jos prezintă costul mediu pe tonă în ceea ce privește produsul în cauză realizat de producătorii incluși în eșantion.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Costul mediu de producție (pe unitate)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Costul mediu a rămas constant în cursul perioadei examinate, în medie, la un nivel de aproximativ 50 EUR pe unitate.
6. Concluzii privind prejudiciul
(124)
Din aceste motive, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Această concluzie este într-adevăr susținută de numărul de societăți sau de unități de producție care s-au închis (5 în segmentul OEM) sau care au intrat în insolvență (21 în segmentul AM și 4 în segmentul OEM) în cursul perioadei examinate.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(125)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Impactul importurilor din RPC
2.1. Generalități
(126)
Există o coincidență clară între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a câștigat 6 puncte procentuale între 2006 și PA și scăderea cu 6 puncte procentuale a cotei de piață înregistrate de producătorii Uniunii în aceeași perioadă. Ancheta a stabilit de asemenea existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de producătorii din Uniune.
(127)
O parte a susținut că cota de piață a importurilor originare din RPC este prea mică pentru a cauza prejudicii semnificative. Cu toate acestea, o cotă de piață globală de 12 %, pe o piață sensibilă la prețuri (în special în ceea ce privește segmentul OEM) nu poate fi considerată mică.
(128)
Trebuie amintit că volumul importurilor din RPC a crescut cu aproximativ 65 %, iar cota de piață estimată a acestora aproape că s-a dublat în cursul perioadei examinate. În plus, astfel cum s-a explicat la considerentul (86) și următoarele, prețurile de import din RPC au scăzut cu 8 % [a se vedea considerentul (89) și următoarele] și a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor [a se vedea considerentul (93) și următoarele]. Într-adevăr, creșterea bruscă a importurilor și diminuarea semnificativă a prețurilor sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz.
(129)
Industria din Uniune a reacționat la dumpingul prejudiciabil reducându-și prețurile începând cu 2007. Cu toate acestea, din cauza presiunii exercitate de prețurile importurilor din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își păstreze cota de piață nici la aceste prețuri reduse. În cadrul licitațiilor din segmentul OEM, s-a constatat că ofertele la preț scăzut din China au jucat un rol esențial în reducerea prețurilor oferite de industria din Uniune. Totuși, în pofida reducerilor de preț efectuate de industria din Uniune, prețul mediu de vânzare al importurilor din China a rămas mai scăzut decât prețurile practicate de industria din Uniune. În consecință, vânzările industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Având în vedere că în cursul perioadei de anchetă prețurile din China au scăzut și mai mult în comparație cu anul 2006, industria din Uniune a trebuit să își reducă încă o dată prețurile, pentru a se menține pe piață. Rentabilitatea sa a scăzut sub pragul minim - fapt ce nu-i va permite să-și continue operațiunile în timp.
(130)
Prin urmare, este clar că există o puternică legătură între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. În consecință, se poate concluziona că, în această etapă, există o legătură de cauzalitate între importurile la prețuri scăzute din China și prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune.
2.2. Segmentarea în ceea ce privește produsul în cauză
(131)
S-a argumentat că OEM și AM sunt două canale de vânzări distincte, fără a exista vreo interacțiune semnificativă între ele. Pe această bază, s-a susținut în special că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul OEM (85 % dintre producătorii incluși în eșantion), nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China care se concentrează în mod predominant pe segmentul AM și se adresează doar în mică măsură segmentului OEM.
(132)
Deși canalele de distribuție sunt într-adevăr distincte, conform constatărilor Comisiei, este posibilă o anumită interacțiune, deși nu directă. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine cât mai completă a situației de față, cele două segmente au fost luate în considerare separat.
(133)
În segmentul AM, prejudiciul constatat poate fi cu siguranță atribuit volumelor mari de importuri la prețuri scăzute din China, care reprezintă până la 34 % din acest segment. În segmentul OEM, care reprezintă majoritatea consumului UE (35 milioane de unități din aproximativ 50), prezența chineză în ceea ce privește volumul este mult mai mică (maximum 6 %). Totuși, astfel cum s-a explicat deja, trebuie să se rețină că prejudiciul suferit cu privire la vânzările OEM este determinat de prețurile scăzute din China și are într-adevăr legătură cu prețurile. Mai exact, există indicii că producătorii de autoturisme utilizează ofertele din China ca punct de referință, ceea ce conduce la diminuarea prețurilor producătorilor de ARW din UE în cadrul licitațiilor. Pentru a rămâne pe piață, producătorii din Uniune nu au altă soluție decât să cedeze și să își reducă prețurile.
(134)
De asemenea, nu se poate exclude faptul că tendințele de diminuare a prețurilor din segmentul AM au un efect asupra prețurilor OEM. Într-adevăr, o comparație între prețurile AM și OEM a arătat că în timp ce cele din urmă au fost în medie mai mari decât primele până în 2007, acest lucru s-a schimbat în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta indică faptul că presiunea prețurilor de pe segmentul OEM a fost mult mai pronunțată în ultimii ani.
(135)
În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile din China au cauzat prejudicii industriei din Uniune atât în ceea ce privește segmentul AM, cât și segmentul OEM. În orice caz, acest lucru va fi examinat în continuare.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât
3.1.1. Impactul importurilor din Turcia
(136)
Așa cum se arată la considerentul (99) și următoarele, Turcia este al doilea importator ca mărime după China. În cursul perioadei examinate, importurile din Turcia au deținut, pe piața UE, o cotă de piață de aproximativ 7 %. În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile importurilor din toate țările terțe cu cele ale producătorilor UE.
În EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
Turcia
40,8
42,6
52,4
40,7
Producători UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Diferența dintre producătorii din Turcia și cei din UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Diferența dintre producătorii din China și cei din UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
În cursul perioadei examinate, prețurile din Turcia au fost în permanență mai mici decât cele ale producătorilor UE incluși în eșantion, cu excepția anului 2008. În cursul perioadei de anchetă, diferența de preț dintre producătorii din Turcia și producătorii din Uniune a fost de 5,7 EUR (+/- 12,3 % din prețurile UE), în timp ce diferența de preț în ceea ce privește China a fost de 14,5 EUR (+/- 31 %). Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze cu titlu provizoriu că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile mai scăzute ale importurilor din Turcia au avut un oarecare impact negativ asupra situației industriei din UE, însă nu atât de mare încât să fie afectată legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii.
3.1.2. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât Turcia
(138)
În ceea ce privește importurile din alte țări decât China și Turcia, cota de piață cumulată a acestora a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,3 % în cursul perioadei de anchetă [a se vedea considerentul (99)]. În aceeași perioadă, prețurile echivalente au rămas apropiate de cele ale producătorilor din Uniune. Din aceste motive, se consideră că importurile din alte țări terțe decât China și Turcia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(139)
Unele părți au susținut că importurile din China au fost absorbite de o creștere a consumului UE în 2007 și că diminuarea consumului în 2008 a coincis cu criza economică și cu diminuarea vânzărilor din industria autoturismelor. Conform acestui argument, acești factori au reprezentat cauzele principale ale rezultatelor slabe înregistrate de industria Uniunii.
(140)
Criza economică a avut într-adevăr un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, din cauza consumului în scădere și efectelor prețurilor tot mai mici. Între 2008 și PA, consumul a scăzut cu 14,5 %.
(141)
Producătorii de ARW acționează în simbioză cu industria autoturismelor, care a fost grav afectată de criză. Tabelul de mai jos indică evoluția volumelor producției de autoturisme din Europa în cursul perioadei examinate. Este adevărat că autoturismele au ARW fie de aluminiu, fie de oțel, proporția fiind dificil de stabilit. Cu toate acestea, nu există indicii că această proporție s-ar fi schimbat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În consecință, nu poate fi exclus faptul că diminuarea volumului producției de autoturisme - care a scăzut într-adevăr în mod dramatic între sfârșitul anului 2008 și PA, ar avea un impact asupra volumului vânzărilor producătorilor de ARW. Tabelul de mai jos arată faptul că scăderea volumului producției a fost într-adevăr de peste 15 % între 2008 și PA.
În UE 27
2006
2007
2008
PA
Producția în Europa (în mii de unități)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Cu toate acestea, analiza indicatorilor economici ai industriei Uniunii arată că tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din China. De exemplu, calculul rentabilității demonstrează faptul că tendința de scădere a început între 2006 și 2007 (o scădere cu 2,5 %), a continuat între 2007 și 2008 (o altă scădere cu 2,2 %) și a atins cea mai mare scădere, cu 6,9 % între 2008 și PA.
(143)
În plus, importurile din China au continuat să fie tot mai prezente pe piață, în ciuda consumului în scădere, atingând 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. Volumul și cota de piață a acestora au crescut constant, iar prețurile au fost în permanență mai mici decât cele practicate de industria din UE. Totuși, ar fi fost de așteptat ca criza să afecteze toți operatorii de pe piață în mod similar. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile din China au crescut, la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile UE în cazul de față. În consecință, este rezonabil să se concluzioneze că, dacă nu ar fi fost criza economică, volumul și cota de piață a importurilor din China ar fi crescut și mai mult.
(144)
Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că criza economică, chiar dacă a contribuit la prejudiciile suferite de industria Uniunii, nu pare să fie, în sine, un factor care să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ. Dimpotrivă, volumul importurilor din China ar fi trebuit în mod normal să scadă odată cu scăderea consumului, așa cum s-a întâmplat în cazul importurilor din alte țări terțe și, în special, al vânzărilor industriei UE (care, se reamintește, au scăzut în mod proporțional cu creșterea importurilor din China).
3.3. Impactul evoluției rezultatelor la export ale industriei din Uniune
(145)
Activitatea de export a producătorilor din Uniune a rămas scăzută în cursul perioadei luate în considerare (sub 2 % din totalul vânzărilor producătorilor UE incluși în eșantion). Astfel, aceasta nu ar putea avea niciun impact negativ asupra situației precare a industriei din Uniune și nu poate afecta legătura de cauzalitate.
3.4. Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE
(146)
Numărul de producători de ARW (aproximativ treizeci) care își desfășoară activitatea pe piața UE sugerează faptul că piața UE este foarte competitivă, deși este în același timp caracterizată de un nivel înalt de concentrare industrială, cele mai mari trei societăți ale deținând o cotă de 60 % din producția totală, alte două aproximativ 8 %, iar patru societăți aproximativ 4 %. Datele disponibile cu privire la volumul producției arată că ceilalți producători sunt întreprinderi mici și mijlocii.
(147)
Trebuie remarcat că o serie de producători mai mici și-au încetat producția înainte de 2008, în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta ar putea sugera că concurența dintre producătorii Uniunii - și aparentul proces neîntrerupt de concentrare - au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. Cu toate acestea, datele anchetei arată că nu numai micii producători sunt afectați. În realitate, producătorii mai mari și mai mici sunt influențați în mod similar de această evoluție. În consecință, nu se poate concluziona că concurența dintre producătorii Uniunii a contribuit în mod semnificativ la importantul prejudiciu suferit de industria Uniunii.
3.5. Preferințele consumatorilor în ceea ce privește oțelul și ARW
(148)
S-a susținut că cererea din ce în ce mai mică de ARW ar putea fi o modificare a preferințelor consumatorilor determinată de criza economică, aceștia orientându-se către roțile de oțel, care sunt mai puțin costisitoare. Totuși, nu a fost depus niciun element în sprijinul acestei afirmații. În această etapă și în lipsa oricăror date în sprijinul acestui argument, această evoluție nu a putut fi confirmată.
3.6. Combinația de produse
(149)
Unele părți au susținut că creșterea importurilor din China s-a datorat creșterii cererii pentru unele tipuri specifice de roți, de înaltă tehnologie, produse în RPC (respectiv roți forjate sau obținute prin turnare în flux), care nu ar fi produse în UE (în cantități semnificative). În consecință, importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ancheta a stabilit însă că acele importuri au constituit numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(150)
Ar trebui reamintit faptul că în acest caz, s-a constatat că a existat o scădere semnificativă a producției și a vânzărilor, a cotei de piață, precum și o diminuare a prețurilor, ducând la pierderi în industria Uniunii. Volumul importurilor din RPC, care au dus la o scădere semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, precum și a cotei de piață a acestora, au crescut în aceeași perioadă.
(151)
Comisia a analizat, de asemenea, toți ceilalți factori care ar fi putut să contribuie la prejudiciul semnificativ suferit de industria Uniunii. În acest sens, s-a constatat că criza economică, importurile din Turcia și concurența dintre producătorii din Uniune, care a condus la un proces de concentrare, ar fi putut influența într-o oarecare măsură situația prejudiciului. Cu toate acestea, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că impactul acestora probabil nu va afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat, astfel cum se precizează mai sus.
(152)
Pe baza analizei de mai sus, care s-a axat pe efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC care au făcut unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
F. INTERESELE UNIUNII
1. Interesele industriei din Uniune
(153)
Producția din Uniune a manifestat un grad înalt de cooperare și de sprijin pentru acest caz (peste 70 %). Aceasta indică faptul că impunerea unor măsuri este evident în interesul producătorilor din UE.
(154)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii semnificative din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum este prezentat la considerentul (93) și următoarele.
(155)
Este de așteptat ca industria din Uniune să beneficieze de măsuri care ar preveni probabil un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.
(156)
Dacă nu se impune nicio măsură, este de așteptat ca volumul de ARW la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, să crească în continuare, în special în segmentul AM. În plus, nu se poate exclude ca presiunea tot mai mare asupra prețurilor și pătrunderea în segmentul AM vor avea cel puțin un efect indirect asupra situației din segmentul OEM. În acest sens, s-a constatat că anumiți producători din țara în cauză se îndreaptă sau s-au îndreptat deja către partea din mijloc sau de sus a segmentului AM și apoi mai departe, către segmentul OEM - având prețuri foarte scăzute. Este de așteptat ca această evoluție să continue și să pună în același timp în pericol grupul mare de producători din Uniune care își desfășoară activitatea în segmentul OEM. Având în vedere că situația financiară și rentabilitatea acelor producători nu sunt destul de solide pentru a face față unei noi presiuni a prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat în mod semnificativ prețurile acestora, desființarea progresivă a unui număr mare de producători din Uniune, dacă nu a tuturor producătorilor, este foarte probabilă.
2. Interesul importatorilor
(157)
În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul (13) de mai sus], au fost aleși 5 importatori neafiliați și 2 utilizatori, pe baza volumului importurilor acestora.
(158)
Cooperarea dintre importatorii independenți reprezintă în general sub 10 % din volumul total al importurilor din RPC.
(159)
Ancheta a arătat că majoritatea importatorilor sunt comercianți specializați în accesoriile auto. Se pot distinge două categorii. O categorie constă în principal în societăți care importă și revând ARW sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. Totuși, aceste societăți nu sunt afiliate exportatorilor chinezi. Importatorii din această categorie desfășoară, de obicei, activități „cu valoare adăugată” nelipsită de importanță în UE (de exemplu, design, cercetare și dezvoltare) și, uneori, propriul lor lanț de distribuție, cu un nivel corespunzător de ocupare a forței de muncă. A doua categorie constă în importatori/distribuitori, comercianți care se axează mai mult pe volum decât pe marcă. În general, acești importatori au costuri structurale reduse și desfășoară puține activități cu valoare adăugată în interiorul Uniunii.
(160)
Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți indică faptul că impunerea unor măsuri nu ar avea vreun impact semnificativ asupra activității acestora. Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii/distribuitorii cooperanți, s-a constatat că revânzarea ARW provenind din China reprezintă între 1 % și 6 % din cifra totală de afaceri a acestora. Situația societăților de externalizare este mai complexă, deoarece activitățile de revânzare a ARW din China pot reprezenta aproximativ întreaga activitate a acestora. Măsurile, dacă vor fi instituite, vor avea cu siguranță un impact asupra activității acestora - chiar dacă, în această etapă, este dificil să se evalueze cu exactitate gradul impactului. Acest aspect va fi examinat în mai mare detaliu.
3. Interesele utilizatorilor
3.1. Generalități
(161)
Au fost trimise chestionare către aproximativ 20 de utilizatori identificați. La anchetă au colaborat 13 producători de autoturisme. De asemenea, au colaborat două asociații reprezentând utilizatorii și importatorii de ARW din segmentele OEM și AM.
(162)
Potrivit datelor Eurostat, importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă 19 % din totalul importurilor din RPC. Cifrele Eurostat nu permit să se identifice cu exactitate dacă vânzările de produse importate s-au realizat pe segmentul OEM sau AM. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (133), s-a putut totuși realiza o diferențiere între segmentele OEM și AM, indicând faptul că segmentul OEM reprezintă între 20 și 30 % din totalul importurilor din RPC. Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că segmentul OEM a cooperat în mod semnificativ.
(163)
Producătorii de autoturisme par în medie să se bazeze pe produsele din China numai într-o măsură limitată. Luați în considerare separat, producătorii de autoturisme cooperanți utilizează diferite modele comerciale. Unii dintre aceștia nu importă deloc din China, alții importă sub 5 %, însă unii importă până la 30 % din necesar.
(164)
Atât utilizatorii care importă, cât și cei care nu importă se opun impunerii unor măsuri. Unul dintre principalele argumente este faptul că producătorii de autoturisme au interesul de a păstra diferite surse de aprovizionare și de a beneficia de concurența de pe piața roților. Măsurile i-ar face să depindă prea mult de un număr limitat de producători europeni. Totuși, acest argument nu pare în sine decisiv, din cauza faptului că există importuri semnificative din alte țări terțe.
3.2. Costul măsurilor
(165)
ARW reprezintă aproximativ 1 % din costul unui autoturism. Aplicarea unei măsuri de 20 % asupra ARW ar conduce astfel la creșterea costurilor cu 0,2 %. Pentru producătorii de autoturisme care importă maximum 5 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor în ceea ce privește producția globală de autoturisme ar fi astfel de 5 % din 0,2 %, adică de 0,01 %. Însă chiar și pentru acei producători de autoturisme care importă până la 30 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor ar fi de 30 % din 0,2 %, adică de 0,06 %. În consecință, măsurile ar avea un impact foarte limitat asupra costurilor. În plus, se pare că este caracteristică destul de comună ca ARW importate de producătorii de autoturisme la un anumit preț (în scopul argumentării, 50 EUR), să fie vândute către consumatorul final la un preț de trei sau patru ori mai mare (adică 200 EUR).
3.3. Costul schimbării furnizorului
(166)
Astfel cum s-a explicat mai sus, ARW de pe segmentul OEM sunt de obicei dezvoltate cu 2 ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. Schimbarea furnizorului necesită timp (cel puțin 6 luni) și ar putea, de asemenea, să genereze costuri suplimentare de prelucrare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că majoritatea producătorilor de autoturisme își diversifică sursele de aprovizionare în mod firesc, adică își divizează producția de ARW specifice între doi (sau mai mulți) producători. Această dublă sursă de furnizare este de asemenea valabilă pentru acele modele care sunt importate din RPC, pentru a asigura securitatea aprovizionării. În consecință, se pare că riscul de a trece la un alt furnizor este deja luat în considerare în decizia de aprovizionare din RPC. În plus, contractele încheiate în cursul anchetei arată că producătorii de autoturisme pot în general să rezilieze contractul în orice moment, fără nicio penalitate.
3.4. Argumente suplimentare ale părților
(167)
Unele părți au susținut că impunerea unor taxe asupra ARW originare din RPC ar reprezenta un alt avantaj pentru producătorii de autoturisme din Coreea de Sud, pe lângă taxa de 0 % aplicată pentru autoturisme în temeiul Acordului de liber schimb. Potrivit acestui argument, producătorii de autoturisme din Coreea de Sud ar avea în continuare acces la ARW chineze cu prețuri scăzute și ar putea chiar solicita rambursarea taxelor pentru autoturismele exportate către UE (taxa plătită la importul anumitor piese auto poate fi solicitată la exportul acelui autoturism). Aplicarea unei măsuri antidumping în cazul ARW din China i-ar dezavantaja pe producătorii de autoturisme din Europa în ceea ce privește autoturismele sud coreene importate în UE cu o taxă de 0 %.
(168)
În acest sens, trebuie remarcat autoturismele originare din Coreea de Sud au în prezent o cotă de piață de doar 3 % în UE. Cu toate că este dificil de prevăzut care va fi evoluția importurilor de autoturisme din Coreea, având în vedere impactul direct foarte limitat asupra costurilor exercitat de măsurile aplicate asupra producătorilor de autoturisme din UE, în acest moment, nu se poate concluziona că impunerea unor măsuri antidumping asupra ARW din China ar avea un rol semnificativ în acest sens.
4. Interesele consumatorilor
(169)
Nu s-a prezentat niciun argument în ceea ce privește impactul măsurilor asupra consumatorilor finali. Acest aspect, alături de impactul costurilor scăzute și strategiile de stabilire a prețurilor ale producătorilor de autoturisme constatate în această anchetă arată într-adevăr improbabilitatea oricărui efect apreciabil asupra prețurilor de consum.
5. Interesele furnizorilor
(170)
Cinci furnizori de materii prime/echipamente pentru producătorii de ARW din Uniune au răspuns la chestionarul adresat furnizorilor. Aceștia furnizează lingouri de aluminiu/aliaje primare de turnătorie, vopsele/grunduri sau mașini cu presiune scăzută. În ceea ce privește furnizorii de lingouri, vânzările către industria din Uniune reprezintă doar o mică parte din activitatea acestora (sub 6 % din cifra totală de afaceri), ceea ce arată interesul lor relativ moderat cu privire la stabilirea unor măsuri antidumping privind ARW din China. În ceea ce privește alți furnizori (de utilaje, de vopsele sau de mașini cu presiune scăzută), vânzările acestora către industria din Uniune variază între 30 % și 50 % din cifra lor totală de afaceri. Având în vedere că aceste societăți sunt IMM-uri, viabilitatea industriei din Uniune este esențială pentru operațiunile acestora.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(171)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesele Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive convingătoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de ARW originare din RPC.
G. MĂSURI PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(172)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesele Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC.
(173)
Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru eliminarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(174)
Astfel cum s-a precizat la considerentul (20), piața ARW este caracterizată prin existența a două segmente relativ distincte. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că vânzările realizate de producătorii din Uniune erau concentrate în segmentul OEM, reprezentând 85 % din totalul vânzărilor efectuate de industria Uniunii.
(175)
În vederea impunerii unor măsuri provizorii, s-a considerat adecvată evaluarea unei marje a prejudiciului care ia în considerare această situație specifică a pieței.
(176)
În segmentul OEM, cumpărătorii de ARW (care sunt producători de autoturisme) își plasează în general comenzile ca urmare a unor licitații. În consecință, același model de roată, destinat aceluiași model de autoturism, poate de multe ori să fie comandat de la mai multe surse, adesea în același timp de la un furnizor chinez și la unul din UE. S-a considerat cu titlu provizoriu că acest proces reflectă cu exactitate concurența în materie de prețuri medii care a existat în cursul perioadei de anchetă între furnizorii din China și furnizorii din Uniune, pentru același contract.
(177)
În consecință, s-a considerat adecvat să se calculeze marja de subcotare pe baza prețurilor identificate din datele prezentate de producătorii UE și de exportatorii chinezi în cadrul concurenței pentru același contract.
(178)
La calculul valorii taxei necesare pentru a înlătura efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit rezonabil. În ceea ce privește costul producției, s-au făcut ajustări cu privire la pierderea efectivă suferită de industria Uniunii în cursul perioadei de anchetă (- 5,4 %). De asemenea, s-a considerat că un profit rezonabil înainte de impozitare care poate fi obținut de o industrie de acest tip, în condiții normale de concurență, adică în lipsa unor importuri care fac obiectul unui dumping, în urma vânzării de produse similare în cadrul Uniunii ar trebui evaluat prin referire la rentabilitatea obținută în 2006, care a atins + 3,2 %. Într-adevăr, în acest an, volumul importurilor din China a fost relativ scăzut. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii.
(179)
Pe această bază, marja de subcotare este de 20,6 %.
(180)
Acest rezultat a fost confirmat și de un calcul suplimentar bazat pe o comparație între unele contracte de licitație prezentate de anumiți producători de autoturisme în cursul anchetei. Într-adevăr, atunci când producătorii de autoturisme au comandat același model de ARW atât de la un producător chinez, cât și de la un producător din Uniune, marja de subcotare constatată, ținând seama de ajustările efectuate, astfel cum se explică la considerentul (93) și următoarele de mai sus, a fost la fel de mare ca cea stabilită la considerentul anterior.
(181)
Trebuie remarcat că această marjă de subcotare este mai mică decât marjele de dumping stabilite mai sus la considerentul (76) și următoarele și ar trebui, în consecință, să reprezinte baza de stabilire a nivelului taxei în conformitate cu regula taxei mai mici.
(182)
Având în vedere metodologia aplicată în acest caz pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, se consideră că este imposibil să se specifice niveluri individuale ale taxei antidumping, în conformitate cu a doua teză de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta se datorează în special lipsei unor date credibile în vederea efectuării analizei pentru fiecare societate în parte. În consecință, se hotărăște cu titlu provizoriu să se impună o taxă antidumping națională asupra tuturor importurilor originare din China, la nivelul marjei de subcotare de 20,6 %.
2. Măsuri provizorii
(183)
Ținând seama de cele de mai sus, s-a considerat că este necesară instituirea unei taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat.
(184)
Prin urmare, taxa antidumping propusă este de 20,6 %.
H. COMUNICARE
(185)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile acestora vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping înaintate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi avute din nou în vedere în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune prin prezentul regulament o taxă antidumping provizorie la importurile de roți de aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net, franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 20,6 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.