DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 2/2012 DES RATES
vom 4. Januar 2012
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China und Taiwan im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1890/2005 des Rates (2) wurden ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt und die vorläufigen Zölle auf die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nicht rostendem Stahl („VNS“) mit Ursprung in der Volksrepublik China, Indonesien, Taiwan, Thailand und Vietnam endgültig vereinnahmt. Gleichzeitig wurde das Verfahren gegenüber den Einfuhren von VNS mit Ursprung in Malaysia und den Philippinen eingestellt.
(2)
Am 25. August 2009 änderte der Rat im Anschluss an eine auf der Grundlage von Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung eingeleitete Überprüfung mit der Verordnung (EG) Nr. 768/2009 (3) die oben genannten Maßnahmen bezüglich eines ausführenden Herstellers in Vietnam.
(3)
Die Verordnung, die zur Einführung des endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von bestimmten VNS mit Ursprung unter anderem in der Volksrepublik China („VR China“) und Taiwan führte, wird im Folgenden als die „ursprüngliche Verordnung“ bezeichnet. Die Untersuchung, die zu den Maßnahmen führte, die mit der ursprünglichen Verordnung gegenüber den betroffenen Ländern eingeführt wurden, wird im Folgenden als „Ausgangsuntersuchung“ bezeichnet.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(4)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (4) der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen erhielt die Kommission am 19. August 2010 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde vom European Industrial Fasteners Institute (EIFI), dem europäischen Dachverband der Hersteller von Verbindungselementen („Antragsteller“), im Namen von fünf Unionsherstellern eingereicht, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion der Union von VNS entfällt: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. und Ugivis S.A.
(5)
Der Antrag beschränkte sich auf die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und Taiwan („betroffene Länder“). Daher sind die mit der ursprünglichen Verordnung eingeführten Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von VNS mit Ursprung in Vietnam, Indonesien und Thailand nicht Gegenstand dieser Überprüfung.
(6)
Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von VNS mit Ursprung in den betroffenen Ländern wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(7)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete am 19. November 2010 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (5) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum der Überprüfung und Bezugszeitraum
(8)
Die Untersuchung bezüglich des Anhaltens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Oktober 2009 bis zum 30. September 2010 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, ausführende Hersteller, Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender in der Union und ihre Verbände sowie die Vertreter der betroffenen Länder offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(10)
Die Kommission gab den interessierten Parteien ferner Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(11)
Angesichts der offensichtlich großen Zahl der von der Untersuchung betroffenen ausführenden Hersteller aus den betroffenen Ländern, unabhängigen Einführer in der Union und Unionshersteller war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(12)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die oben genannten Parteien nach Artikel 17 der Grundverordnung aufgefordert, binnen 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln. Angesichts der eingegangenen Antworten wurde beschlossen, bei den taiwanischen ausführenden Herstellern, den unabhängigen Einführern in der Union und den Unionsherstellern mit einer Stichprobe zu arbeiten. Was die VR China anbelangt, so arbeitete keiner der dortigen ausführenden Hersteller bei der Untersuchung mit.
(13)
36 taiwanische Ausführer/Gruppen von Ausführern legten die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Zehn von ihnen konnten nicht berücksichtigt werden, da sich herausstellte, dass es sich bei ihnen um reine Handelsgesellschaften handelte oder dass sie im UZÜ keine Ausfuhren in die Union tätigten. Auf der Grundlage der Informationen von den kooperierenden taiwanischen Unternehmen bildete die Kommission eine Stichprobe aus vier ausführenden Herstellern. Später stellte ein in die Stichprobe einbezogenes Unternehmen seine Mitarbeit jedoch ein. Auf die verbleibenden drei in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen entfielen im UZÜ 41,6 % der taiwanischen Ausfuhren in die Union.
(14)
Was die unabhängigen Einführer in der Union anbelangt, so wurden für die Stichprobe von acht Unternehmen, die die geforderten Informationen lieferten, die drei größten ausgewählt, auf die nahezu 90 % der von den kooperierenden Unternehmen gemeldeten Einfuhrmenge entfielen. In der Folge übermittelte jedoch nur ein Einführer einen beantworteten Fragebogen.
(15)
Zwölf Unionshersteller lieferten die geforderten Informationen und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen von den kooperierenden Unionsherstellern bildete die Kommission eine Stichprobe aus sechs Unionsherstellern. Später stellte ein in die Stichprobe einbezogener Unionshersteller seine Mitarbeit jedoch ein. Auf die verbleibenden fünf in die Stichprobe einbezogenen Hersteller entfielen 38 % der im UZÜ von allen Unionsherstellern an unabhängige Abnehmer in der Union getätigten Verkäufe.
(16)
Die Kommission sandte Fragebogen an die in die Stichprobe einbezogenen Parteien und an alle bekanntermaßen betroffenen Verwender. Wie bereits oben erläutert, wurden beantwortete Fragebogen von fünf Unionsherstellern, drei ausführenden Herstellern in Taiwan und einem Einführer zurückgeschickt. Von den kontaktierten Verwendern meldete sich im Laufe der Untersuchung keiner.
(17)
Wie unter den Randnummern 13 und 15 dargelegt, beschlossen ein in die Stichprobe einbezogener taiwanischer ausführender Hersteller und ein in die Stichprobe einbezogener Unionshersteller, den Fragebogen nicht zu beantworten. In beiden Fällen wurde die Stichprobe aus den verbleibenden Unternehmen in Bezug auf die jeweiligen Verkaufsmengen jedoch noch immer als repräsentativ angesehen.
(18)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Ermittlung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Deutschland;
-
Ugivis S.A, Belley, Frankreich.
b)
Ausführende Hersteller in Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. und die mit dem Unternehmen verbundenen Ausführer, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. und der mit dem Unternehmen verbundene Ausführer, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Unabhängige Einführer in der Union
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(19)
Bei der von der Überprüfung betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der ursprünglichen Verordnung, nämlich um bestimmte Verbindungselemente und Teile davon aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der VR China und Taiwan, die derzeit unter den KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 und 7318 15 70 eingereiht werden („betroffene Ware“).
(20)
Die Ergebnisse der Überprüfung bestätigten, dass wie in der Ausgangsuntersuchung die betroffene Ware und die von den ausführenden Herstellern gefertigten und auf ihrem Inlandsmarkt verkauften Waren sowie die von den Unionsherstellern in der Union gefertigten und auf dem Unionsmarkt verkauften Waren dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen haben; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(21)
Von vier Parteien wurde gefordert, dass die unter den KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10 und 7318 15 51 eingereihten Waren von dieser Untersuchung ausgenommen werden sollten, weil sie angeblich nicht in der Union hergestellt würden. Diese Forderung wurde zurückgewiesen, da i) keine Beweise dafür vorgelegt wurden, dass diese Waren andere grundlegende materielle und technische Eigenschaften aufweisen, und ii) die Warendefinition im Rahmen einer Auslaufüberprüfung ohnehin nicht geändert werden kann.
(22)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen wurde („endgültige Unterrichtung“), führte einer der taiwanischen ausführenden Hersteller an, Bimetall-Verbindungselemente sollten nicht in die Warendefinition einbezogen werden, da zwischen Bimetall-Verbindungselementen und Verbindungselementen aus nicht rostendem Stahl beim Verkaufspreis je Einheit, bei den Produktionskosten, den grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und den Anwendungen erhebliche Unterschiede bestünden. Wie jedoch unter Randnummer 21 erläutert, kann die Warendefinition im Rahmen einer Auslaufüberprüfung nicht geändert werden. Dieses Vorbringen könnte in einer die Warendefinition betreffenden Interimsüberprüfung behandelt werden, die von dem Unternehmen beantragt werden kann.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(23)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. VR China
1.1. Vorbemerkungen
(24)
Wie bereits erwähnt, arbeitete keiner der ausführenden Hersteller aus der VR China bei der Untersuchung mit.
(25)
Daher mussten die nachstehend dargelegten Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings auf der Grundlage der besten verfügbaren Informationen getroffen werden; dies waren insbesondere die Eurostat-Daten und die Informationen des Wirtschaftszweigs der Union aus dem Überprüfungsantrag. Die amtliche Ausfuhrstatistik der VR China konnte in diesem Fall nicht herangezogen werden, da auf die betroffene Ware nur ein kleiner Teil der unter den jeweiligen Tarifpositionen des Harmonisierten Systems gemeldeten Mengen entfällt.
1.2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(26)
Angesichts der mangelnden Mitarbeit der ausführenden Hersteller aus der VR China konnten keine individuellen Dumpingspannen berechnet werden.
(27)
Dem Überprüfungsantrag zufolge sollen die Ausfuhren aus der VR China in die Union Dumpingspannen von 13,6 % bis 61,8 % aufgewiesen haben. Wie in der Einleitungsbekanntmachung erwähnt, verglich der Antragsteller die Preise der Ausfuhren aus der VR China in die Union mit einem rechnerisch ermittelten Normalwert in Taiwan, dem Vergleichsland aus der Ausgangsuntersuchung.
(28)
Da die Unternehmen der VR China nicht mitarbeiteten, liegen keine Informationen vor, die eine andere Schlussfolgerung zuließen. Darüber hinaus ist darauf hinzuweisen, dass der für das einzige kooperierende taiwanische Unternehmen ermittelte Normalwert der Untersuchung zufolge erheblich über dem Normalwert lag, der vom Antragsteller im Rahmen seines Antrags auf Auslaufüberprüfung ermittelt worden war. Da es keine Hinweise dafür gibt, dass die Preise der Ausfuhren aus der VR China in die Union von den im Antrag genannten abweichen, dürfte seitens der VR China weiterhin Dumping praktiziert worden sein, und dies mit höheren Dumpingspannen als den im Antrag angegebenen.
1.3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(29)
Außer dem Vorliegen von Dumping im UZÜ wurde auch untersucht, ob ein erneutes Auftreten von Dumping wahrscheinlich wäre.
(30)
Zu diesem Zweck wurden die folgenden Faktoren analysiert: die Kapazitätsreserven der ausführenden Hersteller aus der VR China, die Attraktivität des Unionsmarktes für die Hersteller aus der VR China und deren Ausfuhren in Drittländer.
1.3.1. Kapazitätsreserven der ausführenden Hersteller aus der VR China
(31)
Da kaum öffentliche Informationen über die VNS-Industrie der VR China verfügbar sind, wurden für die Schätzung der Kapazität in der VR China die im Überprüfungsantrag enthaltenen Informationen herangezogen. Danach wurden in der VR China seit 2003 offenbar neue Produktionsanlagen für VNS errichtet. Darüber hinaus verfügen die Hersteller aus der VR China aufgrund der gegenüber den Einfuhren bestimmter Verbindungselemente aus Eisen und Stahl eingeführten Antidumpingmaßnahmen (6) und des anschließenden Rückgangs der aus der VR China getätigten Einfuhren dieses Typs von Verbindungselementen in die Union ab dem Jahr 2009 über erhebliche ungenutzte Produktionskapazitäten, die zur Herstellung der betroffenen Ware genutzt werden könnten, da die Produktion problemlos von dem einen Typ von Verbindungselementen auf den anderen umgestellt werden kann.
1.3.2. Attraktivität des Unionsmarktes
(32)
Die Attraktivität des Unionsmarktes zeigt sich beispielsweise darin, dass ein weiterer Anstieg der Ausfuhren aus der VR China der betroffenen Ware durch die Einführung der Antidumpingzölle keineswegs unterbunden wurde. Im Gegenteil, den Eurostat-Daten zufolge nahm die Menge der Einfuhren aus der VR China in die Union von 2007 bis zum UZÜ um 13 % zu. Die Entwicklung der Preise der Einfuhren aus der VR China zeigte für denselben Zeitraum nach Angaben von Eurostat, dass sich der durchschnittliche Einfuhrpreis erhöhte. Eine eingehendere Analyse ergab jedoch, dass sich der Preis der VNS, die unter dem KN-Code angemeldet werden, auf den 59 % der im UZÜ eingeführten Gesamtmenge entfielen, im Bezugszeitraum um 24 % verringerte. Dies zeigt, dass die Ausführer aus der VR China trotz der geltenden Maßnahmen noch immer in der Lage waren, die Ausfuhrmenge zu steigern und ihre Preise für den Großteil der ausgeführten betroffenen Ware weiter zu verringern.
1.3.3. Ausfuhren in Drittländer
(33)
Hinsichtlich der Mengen und Preise der Ausfuhren aus der VR China in Drittländer ist darauf hinzuweisen, dass sich die Ausfuhrdaten aus der VR China auf ganze HS-Codes beziehen. Bei einem Vergleich mit der Einfuhrstatistik der Union auf TARIC-Ebene entfallen auf die betroffene Ware innerhalb dieser HS-Codes mengenmäßig rund 3 %. Die Ausfuhrdaten sind daher keine sehr aussagekräftige Informationsquelle. Aufgrund der mangelnden Mitarbeit der ausführenden Hersteller aus der VR China war es nicht möglich, in Bezug auf die Ausfuhren aus der VR China in Drittländer andere sachdienliche Informationen zu erlangen.
1.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings
(34)
Angesichts der vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus der VR China noch immer gedumpt sind und dass das Dumping auf dem Unionsmarkt bei einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen weiter anhalten dürfte. In Anbetracht der vorhandenen Kapazitätsreserven in der VR China und angesichts der Tatsache, dass die Einfuhren der betroffenen Ware in die Union im Bezugszeitraum trotz des Bestehens von Antidumpingmaßnahmen noch einen Anstieg verzeichneten, dürfte für die ausführenden Hersteller aus der VR China bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen nämlich ein Anreiz bestehen, ihre zu gedumpten Preisen erfolgenden Ausfuhren in die Union weiter zu steigern.
2. Taiwan
2.1. Vorbemerkungen
(35)
Angesichts der großen Zahl taiwanischer ausführender Hersteller, die sich zur Mitarbeit bereit erklärten, wurde für die weitere Untersuchung eine repräsentative Stichprobe aus vier Unternehmen/Unternehmensgruppen gebildet. Eines dieser vier Unternehmen stellte seine Mitarbeit später ein. Da auf die verbleibenden Unternehmen 41,6 % der Gesamtmenge der im UZÜ aus Taiwan in die Union getätigten Ausfuhren (7) entfielen, wurde die Stichprobe jedoch nach wie vor als repräsentativ angesehen.
(36)
Es ist ferner darauf hinzuweisen, dass es bei den Kontrollbesuchen, die in den Betriebsstätten der drei verbliebenen in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen durchgeführt wurden, nicht möglich war, die von einem der Unternehmen im Fragebogen gemachten Angaben zu überprüfen, und dass festgestellt wurde, dass das zweite Unternehmen irreführende Informationen vorgelegt hatte. Die betreffenden ausführenden Hersteller wurden unverzüglich über die Absicht der Kommission unterrichtet, Artikel 18 der Grundverordnung anzuwenden, was darauf hinauslaufen würde, dass die vorgelegten Informationen nicht berücksichtigt würden und infolgedessen auf die besten zur Verfügung stehenden Informationen zurückgegriffen würde. Die Unternehmen erhielten Gelegenheit, hierzu Stellung zu nehmen. Die anschließend übermittelten Stellungnahmen änderten jedoch nichts an dem Beschluss der Kommission, sich in Bezug auf diese beiden ausführenden Hersteller auf die verfügbaren Informationen zu stützen. Daher wurde nur für einen taiwanischen ausführenden Hersteller eine individuelle Dumpingspanne berechnet.
(37)
Aufgrund dieser Sachlage mussten die meisten der nachstehenden Feststellungen bezüglich der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings anhand der verfügbaren Informationen getroffen werden, d. h. insbesondere anhand der von dem einzigen kooperierenden taiwanischen ausführenden Hersteller vorgelegten Daten, der Daten eines kooperierenden Einführers, anhand von Eurostat-Daten und den vom Antragsteller im Überprüfungsantrag gemachten Angaben. Die amtliche Ausfuhrstatistik Taiwans konnte in diesem Fall nicht herangezogen werden, da auf die betroffene Ware nur ein kleiner Teil der unter den jeweiligen Tarifpositionen des Harmonisierten Systems angemeldeten Mengen entfällt.
2.2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
2.2.1. Normalwert
(38)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung, ob die von dem kooperierenden taiwanischen ausführenden Hersteller getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der entsprechenden Ausfuhrverkäufe in die Union ausmachte.
(39)
Anschließend ermittelte die Kommission die von dem Unternehmen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typen der gleichartigen Ware, die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen identisch oder direkt vergleichbar waren. Bei der Bestimmung der Warentypen wurden folgende Faktoren berücksichtigt: i) der Typ der Verbindungselemente, ii) die Güte des als Rohstoff verwendeten Stahls, iii) die DIN-Norm der Verbindungselemente, iv) der Durchmesser der Verbindungselemente und v) ihre Länge.
(40)
Ferner wurde untersucht, ob die Inlandsverkäufe des kooperierenden ausführenden Herstellers für jeden Warentyp repräsentativ waren, ob also die Inlandsverkäufe für jeden Warentyp wenigstens 5 % der Menge des in die Union verkauften gleichen Warentyps ausmachten. Für die in repräsentativen Mengen verkauften Warentypen wurde dann geprüft, ob diese Verkäufe nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung als Geschäfte im normalen Handelsverkehr anzusehen sind.
(41)
Für die Prüfung, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr betrachtet werden konnten, wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe des fraglichen Typs an unabhängige Abnehmer ermittelt. In allen Fällen, in denen die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps in hinreichenden Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZÜ ermittelt wurde.
(42)
Für die verbleibenden Warentypen, deren Inlandsverkäufe nicht repräsentativ waren oder die nicht im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt. Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte nach Artikel 2 Absatz 6 Satz 1 der Grundverordnung durch Addition der - erforderlichenfalls berichtigten - Herstellkosten der ausgeführten Warentypen, eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und einer angemessenen Gewinnspanne auf der Grundlage der Zahlen, die bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnet wurden.
2.2.2. Ausfuhrpreis
(43)
Bis auf ein Ausfuhrgeschäft erfolgten alle von dem kooperierenden taiwanischen ausführenden Hersteller in die Union getätigten Ausfuhrverkäufe direkt an unabhängige Abnehmer. Der Ausfuhrpreis wurde daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(44)
Bei dem Ausfuhrgeschäft, bei dem die Ausfuhr in die Union über ein verbundenes Handelsunternehmen erfolgte, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises ermittelt, den der verbundene Händler dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union in Rechnung stellte.
2.2.3. Vergleich
(45)
Der Vergleich zwischen dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert und dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, die nachweislich die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten. Zu diesem Zweck wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, gebührende Berichtigungen vorgenommen für Unterschiede bei den Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, den Finanzierungs- und den Verpackungskosten sowie bei Provisionen und Rabatten.
2.2.4. Dumpingspanne
(46)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware verglichen. Dabei wurde festgestellt, dass der kooperierende Ausführer im UZÜ weiterhin Dumping betrieb. Unter Zugrundelegung von 4 der 12 Monate des UZÜ ergab sich eine Dumpingspanne von 22 %.
(47)
In Auslaufüberprüfungen, bei denen ermittelt werden soll, ob das Dumping anhält oder wahrscheinlich erneut auftreten würde, entspricht es bekanntlich der üblichen Methode der Kommission, die Dumpingberechnung auf 4 Monate des UZÜ zu stützen. Bei Auslaufüberprüfungen braucht nämlich nicht für alle Geschäfte eine Dumpingspanne ermittelt zu werden, da eine solche Berechnung nur erforderlich ist, wenn die Höhe der geltenden Antidumpingmaßnahme geändert werden soll, was bei einer Auslaufüberprüfung nicht der Fall ist. Es wurde jeweils der letzte Monat eines Quartals herangezogen, so dass die 4 Monate gleichmäßig über den 12-Monatszeitraum des UZÜ verteilt waren.
(48)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte der einzige kooperierende taiwanische ausführende Hersteller vor, dass bestimmte im Fragebogen angegebene Inlandsgeschäfte, die bei der Berechnung des Normalwerts berücksichtigt wurden, eigentlich für Ausfuhren in die Union bestimmt gewesen seien, und nicht für den Inlandsverbrauch. Diese Weiterverkäufe erfolgten dem Unternehmen zufolge durch unabhängige Hersteller oder Händler von Verbindungselementen in Taiwan.
(49)
In Bezug auf dieses Vorbringen wurde keinerlei Nachweis erbracht, der belegt hätte, dass diese Waren in die Union ausgeführt werden sollten. Daher wurde dieses Vorbringen zurückgewiesen.
(50)
Da im Fall der beiden anderen in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller Artikel 18 der Grundverordnung angewendet wurde, wurde für sie keine Dumpingspanne berechnet. Dem Überprüfungsantrag zufolge sollen die Ausfuhren aus Taiwan jedoch Dumpingspannen zwischen 14 % und 50 % aufgewiesen haben. Es liegen keine Informationen vor, die einen anderen Schluss zuließen. Darüber hinaus wird durch die Tatsache, dass das einzige untersuchte Unternehmen den Untersuchungsergebnissen zufolge auf dem Unionsmarkt Dumping betreibt und dass der durchschnittliche Preis der aus Taiwan eingeführten betroffenen Ware unter dem durchschnittlichen Ausfuhrpreis dieses Unternehmens liegt, auf der Grundlage überprüfter Informationen bestätigt, dass auf landesweiter Ebene Dumping vorliegt.
2.3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(51)
Außer dem Vorliegen von Dumping im UZÜ wurde für Taiwan auch untersucht, ob ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist.
(52)
Zu diesem Zweck wurden die folgenden Faktoren analysiert: die Kapazitätsreserven der taiwanischen ausführenden Hersteller, die Attraktivität des Unionsmarktes für die taiwanischen Hersteller und deren Ausfuhren in Drittländer.
2.3.1. Kapazitätsreserven der Ausführer
(53)
Was die Kapazitätsreserven der Ausführer anbelangt, so stützen sich die folgenden Schlussfolgerungen aufgrund der Tatsache, dass kaum öffentliche Informationen über die taiwanische VNS-Industrie verfügbar sind, hauptsächlich auf die Angaben im Überprüfungsantrag und auf bei den Kontrollbesuchen erlangte Informationen. Dem Überprüfungsantrag zufolge haben neue taiwanische VNS-Hersteller in neue Ausrüstungsgüter investiert, um ihre Produktionskapazität zu erhöhen. Darüber hinaus zeigte sich bei den Kontrollen, dass die Investitionen zum Ausbau der Kapazität 2011 im Vergleich zum UZ der Ausgangsuntersuchung um 12 % steigen dürften. Im UZÜ beliefen sich die Kapazitätsreserven des kooperierenden Herstellers auf 7 % der gesamten Produktionskapazität. Die Lagerbestände waren den Untersuchungsergebnissen zufolge sehr gering, da das kooperierende Unternehmen die betroffene Ware nur auf Bestellung herstellte.
2.3.2. Attraktivität des Unionsmarktes
(54)
Die Attraktivität des Unionsmarktes zeigt sich beispielsweise darin, dass die Einführung der Antidumpingzölle keine Auswirkungen auf die taiwanischen Ausfuhren in die Union hatte. Den Eurostat-Daten und überprüften Einfuhrdaten zufolge blieb die Menge der Einfuhren aus Taiwan von 2007 bis zum UZÜ relativ konstant; der Wert dieser Einfuhren verringerte sich im selben Zeitraum jedoch um 16 %. Dies deutet darauf hin, dass der durchschnittliche Verkaufspreis von VNS mit Ursprung in Taiwan im UZÜ zurückging. Das zeigt, dass die taiwanischen Ausführer trotz der geltenden Maßnahmen noch immer in der Lage waren, ihr Ausfuhrvolumen zu halten und ihre Preise weiter zu verringern.
(55)
Diesbezüglich wies eine der interessierten Parteien aus Taiwan darauf hin, dass der Rückgang der taiwanischen Ausfuhrpreise nicht auf ein feindseliges Preisverhalten der Ausführer zurückzuführen sei, sondern sich vielmehr aus der Entwicklung der Preise des Hauptrohstoffs (Walzdraht) ergeben habe. Es ist darauf hinzuweisen, dass der Rückgang der Rohstoffpreise alle VNS-Hersteller gleichermaßen betraf. Da die taiwanischen Ausführer ihre Ausfuhrmenge jedoch trotz der geltenden Antidumpingmaßnahmen aufrechterhalten konnten, bleibt es unverändert bei der Schlussfolgerung, dass der Unionsmarkt attraktiv für sie bleibt.
2.3.3. Preise bei der Ausfuhr in Drittländer
(56)
Hinsichtlich der taiwanischen Ausfuhren in Drittländer ist darauf hinzuweisen, dass sich die taiwanischen Ausfuhrdaten, die analysiert werden konnten, auf ganze HS-Codes beziehen. Bei einem Vergleich mit der Einfuhrstatistik der Union auf TARIC-Ebene entfielen auf die betroffene Ware innerhalb dieser HS-Codes mengenmäßig rund 2,6 %. Als Informationsquelle für Mengen und Preise der Ausfuhren der betroffenen Ware aus Taiwan in Drittländer sind diese Daten daher nicht aussagekräftig. Die überprüften, von den drei in die Stichprobe einbezogenen taiwanischen Ausführern erlangten Ausfuhrdaten zeigen jedoch, dass sich die Menge der Ausfuhren in Drittländer verringerte. Dies deutet darauf hin, dass die taiwanischen Ausfuhren stärker auf die Union ausgerichtet sind.
(57)
Es ist ferner darauf hinzuweisen, dass die von dem kooperierenden taiwanischen Ausführer vorgelegten Informationen zeigen, dass der Verkaufspreis je Einheit bei Verkauf in die Union 10 % höher liegt als bei einem Verkauf in andere Länder und dass die in andere Länder ausgeführte Menge nur 20 % der Ausfuhrmenge in die Union ausmacht.
2.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings
(58)
Angesichts der vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus Taiwan noch immer gedumpt sind und dass das Dumping auf dem Unionsmarkt bei einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen weiter anhalten dürfte. In Anbetracht der vorhandenen Kapazitätsreserven in Taiwan und der Attraktivität des Unionsmarktes dürfte für die taiwanischen ausführenden Hersteller im Falle eines Außerkrafttretens der geltenden Maßnahme nämlich ein Anreiz bestehen, ihre zu gedumpten Preisen erfolgenden Ausfuhren in die Union zu steigern.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
1. Unionsproduktion
(59)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller herangezogen, einschließlich im Überprüfungsantrag enthaltener Informationen und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Herstellern in der Union eingeholt wurden.
(60)
Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf rund 63 000 Tonnen geschätzt. Darin war die Produktion aller Unionshersteller enthalten, die mit der Kommission Kontakt aufgenommen hatten, sowie die geschätzte Produktionsmenge weiterer Hersteller, die sich während des Verfahrens nicht geäußert hatten.
(61)
Wie unter Randnummer 11 erwähnt, wurde für die Untersuchung der Unionshersteller mit einer Stichprobe gearbeitet. Von den 12 Herstellern, die Informationen für die Auswahl der Stichprobe lieferten, wurden sechs für eine Stichprobe ausgewählt. In der Folge arbeitete ein Hersteller, wie unter Randnummer 17 dargelegt, jedoch nicht mit. Auf die kooperierenden in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen entfielen rund 31 % der geschätzten Unionsgesamtproduktion.
2. Wirtschaftszweig der Union
(62)
Alle Unionshersteller, auf die unter Randnummer 59 verwiesen wird, sind als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Vorbemerkung
(63)
Die Analyse der Mengen- und Preisentwicklung erfolgte anhand der Eurostat-Einfuhrstatistik für die KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 und 7318 15 70, der Daten aus dem Überprüfungsantrag und der vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern eingeholten Daten, ergänzt durch die überprüften Fragebogenantworten der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller.
2. Unionsverbrauch
(64)
Der Unionsverbrauch wurde ermittelt anhand der im Überprüfungsantrag gemachten Angaben zur Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union in der Union, ergänzt durch überprüfte, von den kooperierenden in die Stichprobe einbezogenen Herstellern übermittelte Daten, und anhand der Einfuhrmenge auf der Grundlage von Eurostat-Daten.
(65)
Auf dieser Grundlage ergab sich für den Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
Tabelle 1
2007
2008
2009
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in Tonnen)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Von 2007 bis zum UZÜ blieb der Unionsverbrauch verhältnismäßig stabil. Von 2007 bis 2009 kam es allerdings bedingt durch die globalen negativen Auswirkungen der Finanzkrise zu einem Einbruch um 18 %. Von 2009 bis zum UZÜ erholte sich der Unionsverbrauch wieder und legte um 20 % zu.
3. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
3.1. Kumulierung
(67)
Um hinsichtlich der Kumulierung der Einfuhren aus den betroffenen Ländern eine Beurteilung abgeben zu können, wurde die jeweilige Situation der beiden Länder unter Berücksichtigung der in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung dargelegten Bedingungen untersucht.
(68)
Wie die Untersuchung ergab, lagen die Einfuhrmengen sowohl bei den Einfuhren aus der VR China als auch bei den Einfuhren aus Taiwan über der in Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung festgelegten Geringfügigkeitsschwelle und waren jeweils nicht unerheblich. Darüber hinaus folgten die Einfuhrmengen der beiden Länder im Bezugszeitraum einem weitgehend ähnlichen Trend, wobei sie von 2007 bis 2009 zurückgingen und im UZÜ wieder anstiegen. Was die durchschnittlichen Einfuhrpreise anbelangt, so zeigte die Entwicklung der Preise der Einfuhren aus der VR China den Eurostat-Daten zufolge, wie unter Randnummer 32 erläutert, zwar, dass sich der durchschnittliche Einfuhrpreis erhöhte. Eine eingehendere Analyse ergab jedoch, dass sich der Preis der VNS, die unter dem KN-Code angemeldet werden, auf den der größte Teil der im UZÜ eingeführten Gesamtmenge entfiel, im Bezugszeitraum um 24 % verringerte. Die taiwanischen Preise waren im gesamten Bezugszeitraum rückläufig und erreichten ihren tiefsten Stand im UZÜ. Die Untersuchung zeigte ferner, dass die Wettbewerbsbedingungen für die betreffenden Wirtschaftsbeteiligten vergleichbar waren. Daher wurde die Auffassung vertreten, dass die Voraussetzungen für eine Kumulierung erfüllt waren.
3.2. Gedumpte Einfuhren aus der VR China und Taiwan
(69)
Die Einfuhren aus der VR China und Taiwan entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 2
2007
2008
2009
UZÜ
Menge der Einfuhren aus den betroffenen Ländern (in Tonnen)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Durchschnittlicher Preis der Einfuhren aus den betroffenen Ländern (in Euro/Tonne)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Wie die oben stehende Tabelle zeigt, stieg die Menge der Einfuhren mit Ursprung in den betroffenen Ländern im Bezugszeitraum um 3 %. Entsprechend der Verbrauchsentwicklung war im Zeitraum 2008-2009 ein Rückgang zu verzeichnen. Dieser Rückgang war allerdings weniger ausgeprägt als der Verbrauchsrückgang im selben Zeitraum. Von 2009 bis zum UZÜ stiegen die Einfuhren wieder an, und zwar um nicht weniger als 43 %.
(71)
Die durchschnittlichen Einfuhrpreise gingen im Bezugszeitraum um 5 % zurück. Wie die Mengen erreichten auch die Einfuhrpreise 2009 ihren tiefsten Stand und zogen danach wieder leicht an.
(72)
Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren folgte im Bezugszeitraum der Verbrauchsentwicklung und blieb auf einem Niveau von rund 7 % stabil.
3.3. Preisunterbietung
(73)
Da die ausführenden Hersteller aus der VR China nicht und die taiwanischen ausführenden Hersteller nur in begrenztem Maße mitarbeiteten, liegen nur sehr wenige Informationen über die in die Union ausgeführten VNS-Typen vor. Daher und aufgrund der Tatsache, dass unter die betroffene Ware zahlreiche unterschiedliche VNS-Typen mit starken Preisunterschieden fallen (beispielsweise kann der Preis je Einheit in der Kategorie der Holzschrauben um das 30-Fache variieren), war es nicht möglich, einen aussagekräftigen Preisvergleich zur Ermittlung der Preisunterbietungsspannen durchzuführen. Der Vergleich der auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern in der Union in Rechnung stellte, mit dem anhand von Eurostat-Daten ermittelten durchschnittlichen Cites-Preis der Einfuhren aus den betroffenen Ländern ergab für den UZÜ keine Unterbietung. Was Taiwan angeht, so führte der einzige kooperierende ausführende Hersteller einen bestimmten VNS-Typ aus, der in der Union nur in sehr begrenztem Maß hergestellt wird. Da es also keine vergleichbaren Warentypen gab, konnte für dieses Unternehmen keine warentypspezifische Preisunterbietungsberechnung durchgeführt werden.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Vorbemerkungen
(74)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes.
(75)
Aufgrund des Stichprobenverfahrens wurden die Schadensindikatoren zum Teil für den Wirtschaftszweig der Union insgesamt und zum Teil nur für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller ermittelt. Die Schadensanalyse betreffend die makroökonomischen Daten wie Marktanteile, Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Wachstum, Lagerbestände, Beschäftigung und Produktivität stützt sich auf Daten des Wirtschaftszweigs der Union insgesamt. Ansonsten wurden Daten zu den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern verwendet (Transaktionspreise, Investitionen und Kapitalrendite, Löhne, Rentabilität, Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten).
4.2. Produktion
(76)
Wie aus der nachstehenden Tabelle ersichtlich, ging die Produktion im Bezugszeitraum um 17 % zurück. Parallel zum Rückgang der Nachfrage brach die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis 2009 zunächst um 24 % ein und stieg dann von 2009 bis zum UZÜ mit + 10 % wieder leicht an.
Tabelle 3
2007
2008
2009
UZÜ
Produktion (in Tonnen)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Quelle: Makrodaten
4.3. Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(77)
Im Bezugszeitraum verringerte sich die Produktionskapazität um 13 %, und entsprechend der Produktionsentwicklung war bei der Kapazitätsauslastung von 2007 bis zum UZÜ ein leichter Rückgang (um 4 %) zu verzeichnen.
Tabelle 4
2007
2008
2009
UZÜ
Produktionskapazität (in Tonnen)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapazitätsauslastung
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Quelle: Makrodaten
4.4. Lagerbestände
(78)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union verringerten sich im Jahr 2008 gegenüber 2007 und bewegten sich dann von 2008 bis zum UZÜ auf demselben Niveau. Im UZÜ stiegen die Lagerbestände zwar wieder leicht an, lagen jedoch noch immer um 26 % unter dem Wert von 2007.
Tabelle 5
2007
2008
2009
UZÜ
Schlussbestand (in Tonnen)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Quelle: Mikrodaten
4.5. Verkaufsmenge
(79)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt gingen im Bezugszeitraum um 25 % zurück. Von 2007 bis 2009 sanken die Verkaufsmengen um 28 % und erreichten 2009 ihren tiefsten Stand. Im UZÜ erholten sich die Verkaufsmengen jedoch mit einem Anstieg um 5 % gegenüber 2009. Es sei darauf hingewiesen, dass dieser Anstieg viel geringer ausfiel als der Anstieg der Nachfrage (20 %) im selben Zeitraum.
Tabelle 6
2007
2008
2009
UZÜ
Unionsverkäufe an unabhängige Abnehmer (in Tonnen)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Quelle: Makrodaten
4.6. Marktanteil
(80)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2007 bis zum UZÜ nach und nach um 12 Prozentpunkte zurück.
Tabelle 7
2007
2008
2009
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Quelle: Makrodaten
4.7. Wachstum
(81)
Wie aus Tabelle 1 unter Randnummer 65 ersichtlich, sank der Unionsverbrauch von 2007 bis 2009 und stieg danach wieder auf nahezu dasselbe Niveau wie im Jahr 2007. Der Wirtschaftszweig der Union verlor indessen im Bezugszeitraum beim Marktanteil 12 Prozentpunkte, während der Marktanteil der betroffenen Einfuhren stabil gehalten werden konnte.
4.8. Beschäftigung
(82)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union ging von 2007 bis zum UZÜ um 7 % zurück.
Tabelle 8
2007
2008
2009
UZÜ
Beschäftigung bezogen auf die betroffene Ware (Personen)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Quelle: Makrodaten
4.9. Produktivität
(83)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2007 bis zum UZÜ, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr, um 10 % zurück. Am niedrigsten war sie 2009; im UZÜ nahm sie dann wieder zu.
Tabelle 9
2007
2008
2009
UZÜ
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Quelle: Makrodaten
4.10. Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(84)
Die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union je Einheit wiesen von 2007 bis 2009 einen deutlichen Abwärtstrend auf und sanken um 50 %. Dies war zum Teil auf den erheblichen Rückgang der Kosten der zur Herstellung von VNS verwendeten Rohstoffe zurückzuführen. Im UZÜ erholten sich die Verkaufspreise allerdings gegenüber dem Jahr 2009 wieder, lagen aber immer noch um 35 % unter den zu Beginn des Bezugszeitraums verzeichneten Preisen.
(85)
Wie die Untersuchung ergab, spiegelte der Rückgang der Verkaufspreise von 2007 bis 2009 zum Teil die Auswirkungen der Wirtschaftskrise wider, die in diesem Zeitraum zu einem Rückgang der Kosten um 28 % führte. Dieser Rückgang ergab sich im Wesentlichen aus der Preisentwicklung bei Nickel, dem Hauptrohstoff für die Herstellung von Verbindungselementen aus nicht rostendem Stahl. Auch wenn die Finanzkrise sich negativ auf die Verkaufspreise auswirkte, so gab es den Untersuchungsergebnissen zufolge jedoch auch einen Preisdruck, der von Einfuhren insbesondere aus anderen Drittländern ausging, deren Präsenz auf dem Unionsmarkt trotz des schwachen Verbrauchs zunahm; sie übten auf die wichtigsten vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten und verkauften Warentypen einen Preisdruck aus, so dass dieser gezwungen war, seine Verkaufspreise stärker als um den Kostenrückgang zu senken. Dies führte zu einer erheblichen Verschlechterung der Ergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union in diesem Zeitraum. Auch wenn die Verkaufspreise im UZÜ im Vergleich zu 2009 wieder anzogen, waren sie nicht hoch genug, um alle Kosten zu decken und dem Wirtschaftszweig der Union eine angemessene Gewinnspanne zu ermöglichen.
(86)
Bei den in nachstehender Tabelle angegebenen Verkaufspreisen handelt es sich um Durchschnittspreise je Tonne, die stark vom Produktmix abhängen. Wie unter Randnummer 73 erläutert, können die Preise in bestimmten VNS-Kategorien sogar um bis zum 30-fachen variieren.
Tabelle 10
2007
2008
2009
UZÜ
Durchschnittliche Verkaufspreise (in Euro/Tonne)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Quelle: Mikrodaten
4.11. Löhne
(87)
Zwischen 2007 und dem UZÜ verringerte sich der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 12 %.
Tabelle 11
2007
2008
2009
UZÜ
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in 1 000 EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Quelle: Mikrodaten
4.12. Investitionen
(88)
Im Jahr 2008 investierte der Wirtschaftszweig der Union im Vergleich zu den anderen Jahren des Bezugszeitraums massiv in die VNS-Herstellung. Danach gingen die Investitionen zurück.
Tabelle 12
2007
2008
2009
UZÜ
Nettoinvestitionen (in 1 000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Quelle: Mikrodaten
4.13. Rentabilität und Kapitalrendite
(89)
Wie unter Randnummer 85 erwähnt, zeigte sich in der Untersuchung, dass der Rückgang der Verkaufspreise zwar zum Teil die sinkenden Kosten widerspiegelte, dass der Preis des Wirtschaftszweigs der Union jedoch auch wegen der VNS-Einfuhren unter Druck geriet, so dass nicht alle bei der Herstellung und dem Verkauf von VNS angefallenen Kosten gedeckt werden konnten. Dies führte zu einer deutlichen Verschlechterung der Rentabilität, die wie aus nachstehender Tabelle ersichtlich 2007 noch positiv war, danach aber negativ.
(90)
Die Kapitalrendite („ROI“) verringerte sich beträchtlich, und zwar von 29 % im Jahr 2007 auf -17 % im UZÜ.
Tabelle 13
2007
2008
2009
UZÜ
Nettogewinn aus Verkäufen in der Union an unabhängige Abnehmer (in % des Nettoumsatzes)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
ROI (Nettogewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Quelle: Mikrodaten
4.14. Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(91)
Der Netto-Cashflow aus dem operativen Geschäft ging im Bezugszeitraum erheblich zurück. Seinen tiefsten Stand erreichte er 2009; danach stieg er leicht an. Allerdings lag der Cashflow im UZÜ noch immer deutlich unter dem von 2007.
Tabelle 14
2007
2008
2009
UZÜ
Cashflow (in 1 000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Quelle: Mikrodaten
4.15. Höhe der Dumpingspanne
(92)
Trotz der geltenden Maßnahmen kam es weiter zu erheblichem Dumping, das sich auf der Grundlage der Daten aus dem Überprüfungsantrag und der Daten des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers in Taiwan im Falle der VR China zwischen 13,6 % und 61,8 % und im Falle Taiwans zwischen 14 % und 50 % bewegte. Die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union können nicht als unerheblich angesehen werden.
4.16. Erholung von früherem Dumping
(93)
Fast alle der untersuchten Indikatoren weisen für die Zeit nach 2007 eine Verschlechterung der wirtschaftlichen und finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union aus. Trotz der geltenden Maßnahmen sind die Einfuhren aus den betroffenen Ländern leicht gestiegen, wobei ihr Marktanteil stabil blieb. 2009, als die Finanzkrise die Gesamtnachfrage in der Union schwächte und die Verkaufspreise unter Druck standen, verloren die Unionshersteller einen beträchtlichen Teil ihrer Abnehmer. Nur einige Unionshersteller konnten ihre Produktionsmengen steigern, indem sie andere Typen von Verbindungselementen (z. B. Verbindungselemente aus Kohlenstoffstahl) herstellten, und konnten Größenvorteile nutzen und so die im VNS-Geschäft verzeichneten Verkaufseinbußen ausgleichen. Gleichzeitig bemühten sich die Unionshersteller, ihre Investitionen zu erhöhen, um effizienter produzieren zu können. Im UZÜ konnte der Wirtschaftszweig der Union seine Ergebnisse zwar verbessern, doch die Unternehmen blieben nach wie vor in der Verlustzone. Angesichts der Prognose einer sehr niedrigen Kapazitätsauslastung wird sich die Lage wahrscheinlich nicht verbessern.
5. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren und anderer Faktoren
5.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(94)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge nahmen die Einfuhren aus der VR China und Taiwan trotz der geltenden Maßnahmen und des im Bezugszeitraum zu verzeichnenden Verbrauchsrückgangs in der Union im Bezugszeitraum leicht zu, wobei ihr Marktanteil auf demselben Niveau blieb.
(95)
Wie unter Randnummer 73 beschrieben, war es nicht möglich, einen aussagekräftigen Vergleich zwischen den Preisen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern und den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt durchzuführen, weil nicht genug Informationen über die von den ausführenden Herstellern aus der VR China und den taiwanischen ausführenden Herstellern ausgeführten Typen vorlagen und sich hinter diesem Durchschnittspreis sehr unterschiedliche Preise für die einzelnen Warentypen verbergen. Auch die Ausfuhrpreise des einzigen kooperierenden taiwanischen Herstellers ließen sich nicht in sinnvoller Weise mit den Preisen der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller vergleichen, da es keine vergleichbaren Warentypen gab.
(96)
Im Anschluss an die endgültige Unterrichtung führte der unter Randnummer 22 erwähnte kooperierende taiwanische Hersteller an, seine Ausfuhren hätten den Antragsteller nicht geschädigt, da er VNS-Typen herstelle, die nur von wenigen Unionsherstellern in begrenzten Mengen produziert würden. Diesbezüglich ist zunächst darauf hinzuweisen, dass die Schadensuntersuchung für den Wirtschaftszweig der Union insgesamt vorgenommen wird und nicht nur für den Antragsteller. Außerdem gelten die Maßnahmen für die Warendefinition, wie sie im Rahmen der Ausgangsuntersuchung festgelegt wurde, und wie unter Randnummer 21 erläutert, ist es nicht möglich, die Warendefinition im Rahmen einer Auslaufüberprüfung zu ändern.
5.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(97)
Aufgrund der im Jahr 2007 positiven Wirtschaftsbedingungen in der Stahlbranche und den verbundenen Wirtschaftszweigen befand sich der Wirtschaftszweig der Union zu Beginn der Wirtschaftskrise am Ende des Jahres 2008 in einer verhältnismäßig guten wirtschaftlichen Lage. Selbst als der Markt stagnierte, insbesondere 2009, investierten einige Unionshersteller weiter in die Modernisierung veralteter Maschinen und Anlagen, um die Produktionskosten zu senken und angesichts der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und des starken Anstiegs von Niedrigpreiseinfuhren aus anderen Drittländern wettbewerbsfähiger zu sein. Als der Nachfragerückgang deutlich wurde, sahen sich die Unionshersteller darüber hinaus mit der starken Verhandlungsmacht großer Vertriebsgesellschaften konfrontiert, die anfingen, noch mehr Preisdruck auszuüben, was die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union negativ beeinflusste.
5.3. Einfuhren aus anderen Ländern
(98)
Die Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern wurden ebenfalls untersucht. Ihre Gesamteinfuhrmenge stieg im Bezugszeitraum von rund 52 000 Tonnen auf rund 66 000 Tonnen und damit um 26 %. Gleichzeitig gingen die durchschnittlichen Einfuhrpreise im Bezugszeitraum um 28 % zurück; somit erhöhte sich der Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern von 42,5 % im Jahr 2007 auf 54,2 % im UZÜ.
(99)
Der größte Teil der Einfuhren aus anderen Drittländern stammt offensichtlich aus Indien, den Philippinen und Malaysia. Auf die Einfuhren aus diesen drei Ländern entfiel im UZÜ ein Marktanteil von insgesamt rund 36 %.
(100)
Was die Einfuhren aus Indien anbelangt, so stiegen sie im Bezugszeitraum um 141 %, nämlich von rund 8 000 Tonnen im Jahr 2007 auf nahezu 20 000 Tonnen im UZÜ. Die durchschnittlichen Einfuhrpreise sanken im selben Zeitraum um 32 % und lagen im UZÜ deutlich unter den durchschnittlichen Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union. Dementsprechend steigerten die indischen Ausführer ihren Marktanteil von 6,7 % im Jahr 2007 auf 16,4 % im UZÜ.
(101)
Die Einfuhren aus den Philippinen weisen eine ähnliche Entwicklung auf wie die aus Indien und nahmen im Bezugszeitraum um 129 % zu (von rund 6 000 Tonnen im Jahr 2007 auf nahezu 14 000 Tonnen im UZÜ). Die durchschnittlichen Einfuhrpreise sanken im selben Zeitraum um 38 % und unterboten im UZÜ die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union. Dementsprechend erhöhte sich der Marktanteil der Philippinen von 4,9 % im Jahr 2007 auf 11,4 % im UZÜ.
(102)
Was die Einfuhren aus Malaysia betrifft, so wiesen sie im Bezugszeitraum zwar eine rückläufige Entwicklung auf (-27 %), aber die malaysischen Ausführer kamen im UZÜ noch immer auf einen Marktanteil von 8,2 %. Darüber hinaus lagen die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus Malaysia Eurostat-Daten zufolge zu Beginn des Bezugszeitraums über denjenigen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern, im zweiten Teil des Bezugszeitraums jedoch deutlich darunter.
(103)
Zusammenfassend lässt sich sagen, dass die Ausführer in anderen Drittländern, insbesondere in Indien, den Philippinen und Malaysia, offensichtlich von den gegenüber der VR China und Taiwan bestehenden Antidumpingmaßnahmen profitiert haben. Im zweiten Teil des Bezugszeitraums haben sich die Einfuhren aus Indien und den Philippinen bei Preisen, die unter denen der VR China und Taiwans lagen, mehr als verdoppelt, während die Einfuhren aus Malaysia eine rückläufige Entwicklung aufwiesen. Dieser zusätzliche Preisdruck hatte weitere negative Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union, dessen Gewinne und andere Finanzindikatoren ab 2008 eine sehr negative Entwicklung nahmen. Daher hat die Entwicklung der Einfuhren insbesondere aus Indien und den Philippinen sicherlich zu den Marktanteilseinbußen des Wirtschaftszweigs der Union und der negativen Entwicklung seiner Finanzlage beigetragen.
Tabelle 15
2007
2008
2009
UZÜ
Menge der Einfuhren aus anderen Ländern (in Tonnen)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Marktanteil der Einfuhren aus den anderen Ländern
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Preis der Einfuhren aus den anderen Ländern (in Euro/Tonne)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Menge der Einfuhren aus Indien (in Tonnen)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Marktanteil der Einfuhren aus Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Preis der Einfuhren aus Indien (in Euro/Tonne)
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Menge der Einfuhren aus den Philippinen (in Tonnen)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Marktanteil der Einfuhren aus den Philippinen
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Preis der Einfuhren aus den Philippinen (in Euro/Tonne)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Menge der Einfuhren aus Malaysia (in Tonnen)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Marktanteil der Einfuhren aus Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Preis der Einfuhren aus Malaysia (in Euro/Tonne)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Schlussfolgerung
(104)
Während der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum verhältnismäßig stabil blieb, büßte der Wirtschaftszweig der Union im selben Zeitraum 25 % seiner Verkaufsmenge in der Union ein, wodurch sich sein Marktanteil von 50,6 % im Jahr 2007 auf 38,6 % im UZÜ verringerte. Gleichzeitig konnten die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern ihren Marktanteil behaupten.
(105)
Die Entwicklung der meisten Schadensindikatoren verlief von 2007 bis zum UZÜ trotz der geltenden Antidumpingmaßnahmen negativ: Die Produktions- und die Verkaufsmengen gingen um 17 % bzw. 25 % zurück und die Kapazität sowie die Kapazitätsauslastung verringerten sich, was einen Rückgang der Beschäftigtenzahl und der Produktivität nach sich zog. Die Rentabilität sank von 7 % im Jahr 2007 auf -3 % im UZÜ, und der Cashflow wies eine ähnlich negative Entwicklung auf.
(106)
Es wird der Schluss gezogen, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum insgesamt verschlechterte und dass sich der Wirtschaftszweig der Union am Ende des UZÜ in einer prekären Lage befand, als seine Bemühungen, seine Verkaufsmengen und ein ausreichendes Preisniveau zu halten, durch die wachsende Präsenz der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und durch Niedrigpreiseinfuhren aus anderen Drittländern beeinträchtigt wurden.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. Beziehung zwischen den Mengen und Preisen der Ausfuhren aus den betroffenen Ländern in Drittländer und den Mengen und Preisen der Ausfuhren in die Union
(107)
Da keiner der Ausführer aus der VR China mitarbeitete, liegen keine Informationen über die Preise ihrer Ausfuhren in andere Märkte vor. Was Taiwan anbelangt, so liegen den Informationen der überprüften Unternehmen zufolge die Durchschnittspreise der Ausfuhren in Drittländer unter den Preisen, die auf dem Unionsmarkt in Rechnung gestellt werden. Daher wird davon ausgegangen, dass die taiwanischen Ausführer im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen einen Anreiz hätten, erhebliche Mengen ihrer Ausfuhren von anderen Drittländern auf den attraktiveren Unionsmarkt umzulenken.
2. Kapazitätsreserven in den betroffenen Ländern
(108)
Aus den verfügbaren Informationen geht hervor, dass offensichtlich sowohl in der VR China als auch in Taiwan eine hohe Produktionskapazität besteht und beide Länder ihre Produktionsmengen rasch erhöhen können. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Verbindungselemente aus Eisen oder Stahl aus der VR China im Jahr 2009 (8) zu einem Rückgang der Einfuhren aus der VR China geführt und Kapazität freigesetzt hat, die zur Herstellung von VNS genutzt werden könnte. Darüber hinaus ist darauf hinzuweisen, dass nach einer vor Kurzem abgeschlossenen Umgehungsuntersuchung die gegenüber bestimmten Verbindungselementen aus Eisen oder Stahl mit Ursprung in der aus der VR China getroffenen Maßnahmen auf aus Malaysia versandte Einfuhren ausgeweitet wurden (9). Daher ist genügend Kapazität vorhanden, um die in die Union ausgeführten Mengen erheblich zu steigern, insbesondere da es keine Anzeichen dafür gibt, dass Drittlandsmärkte oder der inländische Markt etwaige zusätzliche Produktionsmengen aufnehmen könnten.
3. Schlussfolgerung
(109)
Die Hersteller in den betroffenen Ländern haben eindeutig das Potenzial, die Menge ihrer Ausfuhren in die Union deutlich zu erhöhen. Im Falle Taiwans liegen die Preise der Ausfuhren in Drittländer überdies offenbar unter den auf dem Unionsmarkt in Rechnung gestellten Preisen, wodurch die Wahrscheinlichkeit steigt, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein Teil der Drittlandsausfuhren auf den Unionsmarkt umgelenkt würde. Dies hätte aller Wahrscheinlichkeit nach negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union.
(110)
Wie bereits dargelegt, bleibt die Lage des Wirtschaftszweigs der Union prekär. Sollte der Wirtschaftszweig der Union mit steigenden Mengen gedumpter Einfuhren aus den betroffenen Ländern konfrontiert werden, dürfte dies zu einem weiteren Rückgang seiner Verkäufe, seines Marktanteils und seiner Verkaufpreise und infolgedessen zu einer Verschlechterung seiner finanziellen Lage führen. Daher wird der Schluss gezogen, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach dazu führen dürfte, dass sich die bereits prekäre Lage noch verschlechtert und die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union weiter anhält.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(111)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderlaufen würde. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die des Wirtschaftszweigs der Union, die der Einführer und die der Verwender. Alle interessierten Parteien erhielten nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit, ihren Standpunkt darzulegen.
(112)
Bekanntlich wurde in der Ausgangsuntersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung zudem um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(113)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des schädigenden Dumpings zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(114)
Es hat sich erwiesen, dass der Wirtschaftszweig der Union strukturell lebensfähig ist. Dies bestätigte sich durch die relativ gute wirtschaftliche Lage, die zu Beginn des Bezugszeitraums zu beobachten war. Allerdings musste der Wirtschaftszweig der Union im gesamten Bezugszeitraum Einbußen bei den Verkaufsmengen und beim Marktanteil sowie sinkende Verkaufspreise hinnehmen, während die Einfuhren aus den betroffenen Ländern trotz der geltenden Maßnahmen leicht zunahmen. Die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union verschlechterte sich im selben Zeitraum, so dass der Wirtschaftszweig in die Verlustzone geriet. Ohne die Maßnahmen wäre der Wirtschaftszweig der Union aller Wahrscheinlichkeit nach in einer noch desolateren Lage.
3. Interesse der Einführer/Verwender
(115)
Keiner der 20 kontaktierten Verwender erklärte sich zur Mitarbeit bereit. Es sei daran erinnert, dass in der Ausgangsuntersuchung nur ein Verwender mitarbeitete und dass damals der Schluss gezogen wurde, dass die Verwender die untersuchte Ware nicht nur aus den betroffenen Ländern beziehen können, sondern auch aus anderen Bezugsquellen. Überdies wurde in Anbetracht des geringen Einflusses, den VNS auf die Kosten der nachlagerten Produktion haben, der Schluss gezogen, dass die Maßnahmen für die Branche der Verwender keine Belastung darstellen würden.
(116)
Nur einer der drei in die Stichprobe einbezogenen Einführer beantwortete den Fragebogen. Auf ihn entfiel mit 1,1 % im UZÜ nur ein sehr geringer Anteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern. Darüber hinaus ergab die Untersuchung, dass der Einführer eine gute (zwischen 5 % und 10 % liegende) Rentabilität aufwies, während der Anteil der betroffenen Ware an der gesamten Geschäftstätigkeit des Unternehmens unter 10 % liegt. Daher lässt sich der Schluss ziehen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen für diesen Einführer nur sehr begrenzte Auswirkungen hätte.
4. Schlussfolgerung
(117)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(118)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Die Stellungnahmen und Sachäußerungen wurden, soweit angezeigt, gebührend berücksichtigt.
(119)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die mit der Verordnung (EG) Nr. 1890/2005 eingeführten Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nicht rostendem Stahl mit Ursprung in der VR China und Taiwan aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von bestimmten Verbindungselementen und Teilen davon aus nicht rostendem Stahl, die derzeit unter den KN-Codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 und 7318 15 70 eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China und Taiwan wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzollsatz (in %)
TARIC-Zusatzcode
VR China
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle übrigen Unternehmen
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Im Anhang aufgeführte Unternehmen
15,8
A649
Alle übrigen Unternehmen
23,6
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 4. Januar 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 2/2012 AL CONSILIULUI
din 4 ianuarie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1890/2005 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă și a colectat definitiv taxele provizorii instituite asupra importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora (denumite în continuare „EFOI”), originare din Republica Populară Chineză, Indonezia, Taiwan, Thailanda și Vietnam. În același timp, a fost finalizată procedura privind importurile de EFOI originare din Malaezia și Filipine.
(2)
La data de 25 august 2009, în urma unei reexaminări efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a modificat prin Regulamentul (CE) nr. 768/2009 (3) măsurile menționate anterior în privința unui producător-exportator din Vietnam.
(3)
Regulamentul care a dus la instituirea taxei antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil originare, printre altele, din Republica Populară Chineză și Taiwan va fi numit în continuare „regulamentul inițial”. Ancheta care a dus la instituirea măsurilor prin regulamentul inițial privind țările în cauză va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (4) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 19 august 2010, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „solicitantul”) în numele a cinci producători din Uniune: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. și Ugivis S.A. care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția totală de EFOI a Uniunii.
(5)
Cererea s-a limitat la măsurile antidumping instituite asupra importurilor originare din RPC și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”). În consecință, măsurile antidumping care au fost instituite prin regulamentul original asupra importurilor de EFOI originare din Vietnam, Indonezia și Thailanda nu fac obiectul prezentei reexaminări.
(6)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor instituite asupra importurilor de EFOI originare din țările în cauză ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(7)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 19 noiembrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
4. Ancheta
4.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada luată în considerare
(8)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de anchetă
(9)
Comisia a informat în mod oficial solicitantul, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țărilor în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(10)
De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(11)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țările în cauză, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(12)
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se aplice eșantionarea cu privire la producătorii-exportatori din Taiwan, importatorii neafiliați din Uniune și producătorii din Uniune. În ceea ce privește RPC, nu a cooperat la anchetă niciun producător-exportator din RPC.
(13)
Treizeci și șase de exportatori/grupuri de exportatori din Taiwan au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Zece dintre aceștia nu au putut fi luați în considerare deoarece păreau a fi societăți comerciale sau deoarece nu efectuaseră exporturi către Uniune pe parcursul PAR. Pe baza informațiilor primite din partea societăților cooperante din Taiwan, Comisia a selectat un eșantion de patru producători-exportatori. Ulterior, o societate inclusă în eșantion și-a retras cooperarea. Cele trei societăți rămase în eșantion reprezentau 41,6 % din exporturile din Taiwan către UE pe parcursul PAR.
(14)
În ceea ce privește importatorii neafiliați din Uniune, dintre cele opt societăți care au furnizat informațiile cerute, au fost selectate pentru eșantion cele trei societăți care erau cele mai mari și care dețineau aproape 90 % din volumul total de importuri raportat de societățile cooperante. Ulterior, un singur importator a transmis un răspuns la chestionar.
(15)
Doisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion format din șase producători din Uniune. Ulterior, un producător din Uniune inclus în eșantion și-a retras cooperarea. Ceilalți cinci producători rămași în eșantion reprezentau 38 % din vânzările efectuate pe parcursul PAR de toți producătorii din Uniune către clienți neafiliați din UE.
(16)
Comisia a trimis chestionare părților incluse în eșantion și tuturor utilizatorilor cunoscuți a fi interesați. Astfel cum s-a explicat mai sus, s-au primit răspunsuri la chestionare din partea a cinci producători din Uniune, a trei producători-exportatori din Taiwan și a unui importator. Niciunul dintre utilizatorii contactați nu s-a prezentat și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.
(17)
Astfel cum s-a explicat la considerentele 13 și 15, un producător-exportator din Taiwan și un producător-exportator din Uniune care fuseseră incluși în eșantion au decis să nu transmită răspunsuri la chestionar. Cu toate acestea, în ambele cazuri eșantionul de societăți rămase a fost considerat, în continuare, reprezentativ din punct de vedere al volumelor de vânzări.
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italia;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italia;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Germania;
-
Ugivis S.A, Belley, Franța.
(b)
Producători-exportatori din Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. și exportatorii săi afiliați, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. și exportatorul său afiliat, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
(c)
Importator independent din Uniune
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul vizat de prezenta reexaminare este același produs definit în regulamentul inițial, mai precis anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora, originare din RPC și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză”), care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70.
(20)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorii-exportatori pe piața internă, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune, au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(21)
Patru părți au afirmat că produsele care se încadrează la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10 și 7318 15 51 ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete întrucât se presupune că nu sunt produse în Uniune. Afirmația a fost respinsă deoarece (i) nu s-a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că produsele respective ar fi diferite în privința caracteristicilor fizice și tehnice și (ii) în orice caz, domeniul de aplicare al produsului nu se poate modifica în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.
(22)
După comunicarea faptelor și considerațiilor esențiale pe baza cărora s-a emis recomandarea de menținere a măsurilor în vigoare („comunicarea concluziilor finale”), unul dintre producătorii-exportatori din Taiwan a afirmat că elementele de fixare bi-metalice nu ar trebui să fie incluse în domeniul de aplicare al produsului, întrucât există diferențe semnificative între elementele de fixare bimetalice și elementele de fixare din oțel inoxidabil în ceea ce privește prețul de vânzare unitar, costul de producție, caracteristicile fizice și tehnice și aplicațiile acestora. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat în considerentul 21 de mai sus, domeniul de aplicare al produsului nu se poate modifica în contextul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Această afirmație ar putea fi tratată în cadrul unei reexaminări intermediare a definiției produsului, care ar putea fi solicitată de societatea respectivă.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. RPC
1.1. Observații preliminare
(24)
Astfel cum s-a explicat anterior, niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat la anchetă.
(25)
Prin urmare, constatările privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului enunțate mai jos au trebuit să se bazeze pe faptele disponibile, în special pe datele Eurostat și pe informațiile transmise de industria din Uniune în cererea de reexaminare. Statisticile oficiale ale RPC privind exporturile nu au putut fi utilizate în acest caz întrucât produsul în cauză reprezintă numai o mică parte a cantităților raportate la rubricile relevante ale Sistemului tarifar armonizat.
1.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(26)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC, nu s-a putut calcula nicio marjă de dumping individuală.
(27)
În cererea de reexaminare s-a afirmat că exporturile din RPC către Uniune au făcut obiectul unui dumping cu marje cuprinse între 13,6 % și 61,8 %. Astfel cum se menționează în avizul de deschidere, solicitantul a comparat prețurile de export din RPC către Uniune cu o valoare normală construită pentru Taiwan, țara analogă utilizată în ancheta inițială.
(28)
Întrucât societățile din RPC nu au cooperat, nu există informații disponibile care să permită ajungerea la o altă concluzie. În plus, se remarcă faptul că s-a constatat că valoarea normală stabilită pentru singura societate cooperantă din Taiwan este cu mult mai mare decât valoarea normală stabilită de solicitant în cererea de anchetă în perspectiva expirării măsurilor. Întrucât nu există nicio indicație conform căreia prețurile de export din RPC către Uniune ar fi diferite față de cele specificate în cerere, probabil că dumpingul din RPC a continuat la niveluri mai ridicate decât cele indicate în cerere.
1.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(29)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat și probabilitatea unei reapariții a dumpingului.
(30)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC; atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii din RPC și exporturile acestora către țări terțe.
1.3.1. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori din RPC
(31)
Întrucât sunt disponibile puține informații publice privind industria din RPC producătoare de EFOI, informațiile conținute de cererea de revizuire au fost utilizate pentru a estima capacitatea din RPC. Pe această bază, se pare că începând cu anul 2003 au apărut în RPC noi instalații de producție a EFOI. În plus, drept urmare a măsurilor antidumping instituite la importurile de anumite elemente de fixare din fier sau oțel (6) și a scăderii, în consecință, începând cu anul 2009, a importurilor din RPC de elemente de fixare de tipul respectiv în Uniune, producătorii din RPC au o capacitate de producție neutilizată importantă care ar putea fi folosită pentru fabricarea produsului în cauză, întrucât producția celor două tipuri de elemente de fixare este interșanjabilă.
1.3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(32)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping nu a oprit creșterea exporturilor chineze ale produsului în cauză. Dimpotrivă, conform datelor Eurostat, volumul importurilor din RPC către Uniune a crescut cu 13 % între anul 2007 și PAR. Evoluția prețurilor importurilor din RPC pe parcursul aceleiași perioade a arătat că prețul de import mediu a crescut, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, o analiză mai detaliată a arătat că prețul EFOI declarat la codul NC reprezentând 59 % din cantitatea totală importată pe parcursul PAR a scăzut cu 24 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceasta demonstrează că, în pofida măsurilor în vigoare, exportatorii din RPC erau încă în măsură să crească volumul exporturilor și să-și reducă și mai mult prețurile pentru majoritatea produselor exportate în cauză.
1.3.3. Exportul către țări terțe
(33)
În ceea ce privește volumele și prețurile exporturilor din RPC către țări terțe, trebuie remarcat faptul că datele privind exporturile din RPC se referă la ansamblul codurilor SA. Prin comparație cu statisticile privind importurile UE la nivel TARIC, produsul în cauză reprezintă, în ceea ce privește volumul, aproximativ 3 % din ansamblul codurilor SA respective. Datele privind exporturile nu sunt, prin urmare, o sursă foarte reprezentativă de informații. Din cauza lipsei cooperării din partea exportatorilor din RPC, nu s-au putut obține alte informații relevante cu privire la exporturile din RPC către țări terțe.
1.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(34)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și faptul că importurile produsului în cauză în Uniune au crescut pe parcursul perioadei în cauză, în pofida existenței măsurilor antidumping, se pare că această situație ar constitui un stimulent pentru producătorii-exportatori din RPC să crească și mai mult exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping, în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
2. Taiwan
2.1. Observații preliminare
(35)
Se observă faptul că, având în vedere numărul mare de producători-exportatori din Taiwan care și-au exprimat dorința de a coopera, s-a selectat un eșantion reprezentativ format din patru societăți/grupuri de societăți pentru continuarea anchetei. Una dintre aceste patru societăți și-a retras, ulterior, cooperarea. Cu toate acestea, întrucât societățile rămase în eșantion reprezentau, în privința volumului, 41,6 % din totalul exporturilor din Taiwan (7) către Uniune pe parcursul PAR, s-a considerat că eșantionul continuă să fie reprezentativ.
(36)
Se observă, de asemenea, că pe parcursul vizitelor de verificare efectuate la sediul celor trei societăți rămase în eșantion nu a fost posibil să se verifice informațiile furnizate în răspunsul la chestionar transmis de una dintre societățile respective, iar în cazul altei societăți din eșantion s-a stabilit că furnizase informații înșelătoare. Producătorii-exportatori în cauză au fost informați imediat cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază, ceea ce ar duce la ignorarea informațiilor furnizate și, prin urmare, la raportarea pe baza celor mai bune date disponibile. S-a acordat societăților șansa de a transmite observații suplimentare privind această situație. Cu toate acestea, observațiile transmise ulterior nu au modificat decizia Comisiei de a se baza pe datele disponibile în cazul celor doi producători-exportatori menționați. Prin urmare, s-a calculat o marjă de dumping individuală numai pentru un producător-exportator din Taiwan.
(37)
Având în vedere cele de mai sus, majoritatea constatărilor privind probabilitatea continuării reapariției dumpingului examinată mai jos a trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe cele furnizate de singurul producător-exportator cooperant din Taiwan și de un importator cooperant, precum și pe date Eurostat și pe informațiile furnizate de solicitant în cererea de reexaminare. Statisticile oficiale din Taiwan privind exporturile nu au putut fi utilizate în acest caz întrucât produsul în cauză reprezintă numai o mică parte a cantităților declarate la rubricile relevante ale Sistemului tarifar armonizat.
2.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.2.1. Valoarea normală
(38)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările de produs similar efectuate de producătorul-exportator cooperant din Taiwan către clienți independenți pe piața sa internă sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune.
(39)
Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune. Elementele luate în considerare la definirea tipurilor de produse au fost (i) tipul de element de fixare, (ii) calitatea oțelului utilizat drept materie primă, (iii) norma DIN pentru elementele de fixare, (iv) diametrul elementelor de fixare și (v) lungimea acestora.
(40)
Comisia a examinat apoi dacă vânzările interne ale producătorului-exportator cooperant sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, adică dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(41)
Pentru a se determina dacă vânzările interne din fiecare tip de produs, vândut în cantități reprezentative pe piața internă, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile pentru tipul de produs în cauză către clienți independenți. În toate cazurile în care vânzările interne ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost bazată pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor interne din acest tip efectuate în cursul PAR.
(42)
Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor cheltuieli generale, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor efective referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază.
2.2.2. Prețul de export
(43)
Toate vânzările la export către piața Uniunii ale producătorului-exportator din Taiwan, cu excepția uneia, au fost efectuate direct către clienți independenți. Ca atare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(44)
Pentru tranzacția de export în care exportul către Uniune s-a efectuat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului de primă revânzare aplicat de către comerciantul afiliat în cazul clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
2.2.3. Comparație
(45)
Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele de costuri în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, costuri financiare, costuri de ambalare și comisioane, precum și de rabaturi, după caz și atunci când costurile respective erau justificate.
2.2.4. Marja de dumping
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Pe baza metodologiei de mai sus, s-a constatat că exportatorul cooperant a continuat să fie implicat în practici de dumping pe parcursul PAR. Pe baza calculelor privind 4 luni din cele 12 luni ale PAR, dumpingul s-a ridicat la 22 %.
(47)
Se reamintește că faptul de a baza calculul marjei de dumping pe o perioadă de 4 luni din PAR constituie o metodologie utilizată de obicei de Comisie în cadrul reexaminărilor efectuate în perspectiva expirării măsurilor, atunci când trebuie să se determine dacă există o continuare a dumpingului sau o probabilitate ca acesta să reapară. Într-adevăr, în reexaminările efectuate în perspectiva expirării măsurilor nu este obligatoriu să se determine o marjă de dumping pentru toate tranzacțiile întrucât acest calcul este necesar numai pentru a modifica nivelul măsurii antidumping în vigoare, care nu reprezintă scopul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Cele 4 luni selectate au fost ultimele luni ale fiecărui trimestru și, prin urmare, au fost repartizate echitabil de-a lungul perioadei de 12 luni a PAR.
(48)
După comunicarea concluziilor definitive, singurul producător-exportator cooperant din Taiwan a afirmat că anumite tranzacții interne raportate în chestionar care au fost luate în considerare la calcularea valorii normale erau destinate, de fapt, exporturilor către Uniunea Europeană și nu consumului intern. Societatea a afirmat că aceste revânzări au fost efectuate prin intermediul unor fabricanți sau comercianți independenți de elemente de fixare din Taiwan.
(49)
Trebuie remarcat faptul că această afirmație nu a fost sprijinită cu dovezi care să demonstreze că aceste produse urmau să fie exportate către Uniunea Europeană. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(50)
În vederea aplicării articolului 18 din regulamentul de bază cu privire la ceilalți doi producători-exportatori din eșantion, nu s-a calculat nicio marjă de dumping pentru aceștia. Totuși, conform cererii de revizuire, se presupune că exporturile din Taiwan au făcut obiectul unui dumping cu marje cuprinse între 14 % și 50 %. Nu există informații disponibile care să permită ajungerea la o altă concluzie. În plus, faptul că s-a constatat că singura societate cooperantă practica dumping pe piața Uniunii și că prețul mediu al produsului în cauză importat din Taiwan este mai scăzut decât prețul mediu de export practicat de societatea respectivă, confirmă existența dumpingului la nivel de țară pe baza informațiilor verificate.
2.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(51)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul perioadei de anchetă, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului pentru Taiwan.
(52)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate ale producătorilor-exportatori din Taiwan, atractivitatea pieței Uniunii pentru producătorii din Taiwan și exporturile acestora către țări terțe.
2.3.1. Capacitățile neutilizate ale exportatorilor
(53)
În privința capacităților neutilizate ale exportatorilor, întrucât sunt disponibile puține informații publice referitoare la industria producătoare de EFOI din Taiwan, concluziile de mai jos se bazează în principal pe informațiile din cererea de reexaminare și pe informațiile obținute pe parcursul vizitelor de verificare. Conform cererii de revizuire, noi producători de EFOI din Taiwan au investit în echipamente noi pentru a-și mări capacitatea de producție. În plus, verificarea a arătat că se preconizează faptul că investițiile în capacități vor crește cu 12 % în 2011 în comparație cu PA a anchetei inițiale. Pe parcursul PAR, capacitățile neutilizate ale producătorului cooperant au fost de 7 % din capacitatea de producție totală. S-a constatat că nivelurile stocurilor erau foarte scăzute, întrucât societatea cooperantă fabrica produsul în cauză numai la comandă.
2.3.2. Atractivitatea pieței Uniunii
(54)
Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping nu a afectat exporturile din Taiwan către Uniune. Conform datelor Eurostat și datelor verificate privind importurile, volumele importurilor din Taiwan au fost destul de stabile între 2007 și PAR, dar valoarea acestor importuri a scăzut cu 16 % în aceeași perioadă. Aceasta indică faptul că prețul mediu de vânzare a EFOI provenite din Taiwan a scăzut pe parcursul PAR. Aceasta demonstrează că, în pofida măsurilor în vigoare, exportatorii din Taiwan erau încă în măsură să mențină volumul exporturilor și să-și reducă și mai mult prețurile.
(55)
În această privință, una dintre părțile interesate din Taiwan a afirmat că scăderea prețurilor la export practicate de Taiwan nu a fost rezultatul practicării de prețuri ostile de către exportatori, ci a urmat mai curând evoluția prețurilor principalei materii prime, mai precis sârmele. Trebuie remarcat faptul că scăderea prețurilor materiei prime a afectat toți producătorii de EFOI în mod similar. Cu toate acestea, concluzia conform căreia piața Uniunii rămâne atractivă pentru exportatorii din Taiwan este neschimbată, întrucât aceștia au reușit să își mențină volumul exporturilor în pofida măsurilor antidumping în vigoare.
2.3.3. Prețurile la exportul către țări terțe
(56)
Cu privire la exporturile din Taiwan către țări terțe, trebuie remarcat faptul că datele privind exporturile din Taiwan care ar putea fi analizate se referă la ansamblul codurilor SA. Prin comparație cu statisticile privind importurile UE la nivel TARIC, produsul în cauză reprezintă, în ceea ce privește volumul, aproximativ 2,6 % din ansamblul codurilor SA respective. Prin urmare, aceste date sunt o sursă nesemnificativă de informații privind volumele și prețurile exporturilor produsului în cauză din Taiwan către țări terțe. Cu toate acestea, datele verificate privind exporturile obținute de la cei trei exportatori din Taiwan incluși în eșantion arată o scădere a volumelor exporturilor către țări terțe. Aceasta demonstrează faptul că exporturile din Taiwan sunt orientate într-o mai mare măsură către UE.
(57)
Se observă, de asemenea, faptul că informațiile furnizate de exportatorul cooperant din Taiwan arată că prețului de vânzare unitar este cu 10 % mai ridicat la vânzarea către Uniune în comparație cu alte țări și că volumul exporturilor către alte țări reprezintă numai 20 % din volumul exporturilor către Uniune.
2.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(58)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Taiwan fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitățile neutilizate existente în Taiwan și de atractivitatea pieței Uniunii, se pare că producătorii-exportatori din Taiwan ar fi stimulați să-și crească exporturile către piața Uniunii la prețuri de dumping, în cazul în care se permite expirarea măsurilor.
D. DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII
1. Producția din Uniune
(59)
Pentru a stabili producția totală din Uniune au fost utilizate toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cererea de reexaminare și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(60)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 63 000 de tone în decursul PA. Această cifră a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii.
(61)
Astfel cum s-a indicat la considerentul 11, s-a aplicat eșantionarea pentru investigarea producătorilor din Uniune. Dintre cei 12 producători care au furnizat informații pentru determinarea componenței eșantionului, s-a selectat un eșantion de șase producători. Ulterior, astfel cum s-a explicat la considerentul 17, un producător nu a cooperat. Societățile cooperante incluse în eșantion au reprezentat aproximativ 31 % din producția totală estimată a Uniunii.
2. Industria Uniunii
(62)
Se consideră că toți producătorii din Uniune, menționați în considerentul 59, constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, aceștia fiind denumiți în continuare „industria din Uniune”.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(63)
Pentru evaluarea volumului și tendințelor prețurilor, s-au utilizat statisticile relevante ale Eurostat privind importurile pentru codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, împreună cu datele furnizate în cererea de reexaminare și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, completate de răspunsurile verificate la chestionar oferite de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii menționat în cererea de reexaminare, suplimentat de date verificate obținute de la producătorii cooperanți incluși în eșantion, și a volumului importurilor determinat pe baza datelor furnizate de Eurostat.
(65)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 1
2007
2008
2009
PAR
Consumul total din Uniune (tone)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indice (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Între 2007 și PAR, consumul din Uniune a rămas relativ stabil. Totuși, între 2007 și 2009 s-a înregistrat o scădere dramatică de 18 %, odată cu efectele negative globale ale crizei financiare. Între 2009 și PAR, consumul din Uniune s-a redresat, crescând cu 20 %.
3. Volum, cotă de piață și preț al importurilor provenite din țările în cauză
3.1. Cumularea
(67)
În scopul efectuării unei evaluări în ceea ce privește cumulul importurilor din țările în cauză, s-a examinat situația individuală a ambelor țări în lumina condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(68)
S-a constatat că volumele importurilor depășeau, atât în pentru RPC, cât și pentru Taiwan, pragul de minimis prevăzut la articolul 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, nivelul depășirii nefiind unul neglijabil. În plus, volumul importurilor din cele două țări a urmat o tendință similară în cursul perioadei examinate, scăzând între 2007 și 2009 și crescând, apoi, în cursul PAR. În ceea ce privește prețurile medii de import, astfel cum se explică la considerentul 32, evoluția prețurilor importurilor din RPC a arătat că prețul mediu de import a crescut, conform datelor Eurostat. Cu toate acestea, o analiză mai detaliată a arătat că prețul EFOI declarat la codul NC reprezentând o proporție majoră a cantității totale importate pe parcursul PAR a scăzut cu 24 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Prețurile practicate de Taiwan au scăzut pe întreg parcursul perioadei luate în considerare, înregistrând nivelul cel mai scăzut pe parcursul PAR. Ancheta a mai indicat faptul că condițiile de concurență între operatorii în cauză erau similare. Prin urmare, s-a considerat că au fost îndeplinite condițiile pentru cumul.
3.2. Importuri din RPC și Taiwan care fac obiectul unui dumping
(69)
Importurile din RPC și Taiwan au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei luate în considerare:
Tabelul 2
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor provenite din țările în cauză (tone)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indice (2007 = 100)
100
78
72
103
Cota de piață a importurilor provenite din țările în cauză
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indice (2007 = 100)
100
79
88
104
Prețul mediu de import din țările în cauză (EUR/tonă)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indice (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
După cum reiese din tabelul de mai sus, volumul importurilor originare din țările în cauză a crescut cu 3 % pe parcursul perioadei luate în considerare. În paralel cu evoluția consumului, s-a înregistrat o scădere în perioada 2008-2009. Cu toate acestea, scăderea respectivă a fost mai puțin importantă decât scăderea consumului din aceeași perioadă. Între 2009 și PAR, importurile au crescut din nou cu 43 %.
(71)
Prețurile medii de import au scăzut cu 5 % în timpul perioadei luate în considerare. În ceea ce privește volumurile, prețurile de import au înregistrat, de asemenea, cel mai scăzut nivel în 2009, după care au înregistrat o ușoară creștere.
(72)
În perioada luată în considerare, cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a urmat evoluția consumului și a rămas stabilă, la aproximativ 7 %.
3.3. Subcotarea prețurilor
(73)
Având în vedere lipsa cooperării producătorilor-exportatori din RPC, precum și cooperarea limitată din partea producătorilor-exportatori din Taiwan, sunt disponibile foarte puține informații privind tipurile de EFOI exportate către Uniune. Această situație combinată cu faptul că produsul în cauză vizează o varietate de tipuri de EFOI cu o variație importantă a prețurilor (de exemplu, în categoria șuruburilor pentru lemn, unele prețuri unitare pot fi de 30 de ori mai mari decât alte prețuri unitare din aceeași categorie), a făcut imposibilă compararea corectă a prețurilor în scopul determinării marjelor de subcotare. Comparația dintre prețul mediu de vânzare ponderat practicat de industria din Uniune față de clienți din Uniune, ajustat la nivel franco fabrică, și prețul de import mediu CIF practicat în țările în cauză derivat din datele Eurostat nu a indicat nicio subcotare în cursul PAR. Pentru Taiwan, singurul producător-exportator cooperant a exportat un anumit tip de EFOI pentru care producția din Uniune este foarte limitată. Prin urmare, în absența unor tipuri de produse similare, nu s-a putut calcula subcotarea în funcție de tip pentru societatea respectivă.
4. Situația economică a industriei Uniunii
4.1. Observații preliminare
(74)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici care au un impact asupra situației industriei din Uniune.
(75)
Întrucât s-a recurs la eșantionare, anumiți indicatori ai prejudiciului au fost stabiliți parțial pentru industria din Uniune în ansamblu și parțial pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. Analiza prejudiciului în ceea ce privește datele macroeconomice cum ar fi cota de piață, producția, capacitatea și utilizarea capacităților, volumul vânzărilor, creșterea, stocurile, ocuparea forței de muncă și productivitatea, se bazează pe datele privind industria din Uniune în ansamblu. Pentru ceilalți indicatori (prețuri de tranzacție, investiții și randamentul investițiilor, salarii, rentabilitate, fluxul de lichidități și capacitatea de mobilizare a capitalurilor), s-au utilizat datele privind producătorii din Uniune incluși în eșantion.
4.2. Producția
(76)
Tabelul de mai jos arată că producția a scăzut cu 17 % în perioada examinată. În paralel cu scăderea cererii, producția industriei din Uniune a înregistrat, mai întâi, o scădere importantă de 24 % în perioada 2007-2009, iar apoi o creștere ușoară de 10 % între 2009 și PAR.
Tabelul 3
2007
2008
2009
PAR
Producția (tone)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indice (2006 = 100)
100
93
76
83
Sursă: macrodate.
4.3. Capacitate și rata de utilizare a capacității
(77)
Capacitatea de producție a scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare cu 13 % și, în paralel cu evoluția producției, rata de utilizare a capacităților a înregistrat o ușoară scădere de 4 % între 2007 și PAR.
Tabelul 4
2007
2008
2009
PAR
Capacitatea de producție (în tone)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indice (2006 = 100)
100
95
86
87
Utilizarea capacității
50 %
49 %
44 %
48 %
Indice (2006 = 100)
100
98
88
96
Sursă: macrodate.
4.4. Stocuri
(78)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a scăzut în 2008, comparativ cu 2007, iar apoi a rămas stabil între 2008 și PAR. În cursul PAR, nivelul stocurilor a crescut într-o oarecare măsură, dar a rămas, totuși, la un nivel inferior cu 26 % față de cel din 2007.
Tabelul 5
2007
2008
2009
PAR
Stocuri finale (tone)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indice (2006 = 100)
100
77
72
74
Sursă: microdate.
4.5. Volumul vânzărilor
(79)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut cu 25 % în cursul perioadei luate în considerare. Volumele vânzărilor au scăzut cu 28 % între 2007 și 2009, atingând cel mai scăzut nivel în 2009. Cu toate acestea, pe parcursul PAR, volumele vânzărilor s-au redresat și au înregistrat o creștere de 5 % în comparație cu nivelurile din 2009. Este de notat faptul că această creștere a fost mult mai mică decât creșterea cererii (cu 20 %) din aceeași perioadă.
Tabelul 6
2007
2008
2009
PAR
Volumul vânzărilor realizate în UE către clienți independenți (tone)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indice (2007 = 100)
100
90
72
75
Sursă: macrodate.
4.6. Cota de piață
(80)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut progresiv cu 12 puncte procentuale între 2007 și PAR.
Tabelul 7
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a industriei Uniunii
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indice (2007 = 100)
100
92
87
76
Sursă: macrodate.
4.7. Creșterea
(81)
După cum reiese din tabelul 1 de la considerentul 65, consumul din Uniune a scăzut între 2007 și 2009, după care a crescut din nou până la aproape același nivel ca cel din 2007. Cu toate acestea, industria din Uniune a pierdut 12 puncte procentuale de cotă de piață pe parcursul perioadei luate în considerare, în timp ce importurile în cauză și-au menținut stabilă cota de piață.
4.8. Ocuparea forței de muncă
(82)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii a scăzut cu 7 % între 2007 și PAR.
Tabelul 8
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane)
954
1 007
863
886
Indice (2007 = 100)
100
106
90
93
Sursă: macrodate.
4.9. Productivitate
(83)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 10 % între 2007 și PAR. Acesta a atins cel mai scăzut nivel în 2009 și s-a redresat pe parcursul PAR.
Tabelul 9
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
78,1
69
65,3
70,2
Indice (2007 = 100)
100
88
84
90
Sursă: macrodate.
4.10. Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(84)
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune au înregistrat o tendință descrescătoare semnificativă în perioada 2007-2009, scăzând cu 50 %. Această scădere s-a datorat, în parte, scăderii semnificative a costurilor materiilor prime utilizate la fabricarea EFOI. Pe parcursul PAR prețurile de vânzare s-au redresat, totuși, în comparație cu anul 2009, dar erau încă cu 35 % mai mici decât la începutul perioadei luate în considerare.
(85)
Ancheta a evidențiat faptul că scăderea prețurilor de vânzare în perioada 2007-2009 a reflectat, în parte, impactul crizei economice care a dus la o scădere a costurilor cu 28 % în perioada respectivă. Această scădere a reflectat, în principal, evoluția prețului nichelului, principala materie primă utilizată în fabricarea elementelor de fixare din oțel inoxidabil. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat faptul că, deși criza financiară a avut un impact negativ asupra prețurilor de vânzare, importurile - în special cele provenite din alte țări terțe - au exercitat o presiune descrescătoare asupra pieței Uniunii în pofida consumului constant și au creat presiuni asupra tipurilor principale de produse fabricate și vândute de industria din Uniune, care a fost nevoită să-și scadă prețurile de vânzare într-o proporție mai mare decât cea a scăderii costurilor. Aceasta a dus la deteriorarea semnificativă a performanței industriei din Uniune pe parcursul perioadei respective. Cu toate că prețurile de vânzare au crescut pe parcursul PAR în comparație cu 2009, nivelul acestora nu a fost suficient pentru a acoperi toate costurile și a permite industriei din Uniune să realizeze o marjă de profit rezonabilă.
(86)
Prețurile de vânzare raportate în tabelul de mai jos sunt prețurile medii pe tonă care depind într-o mare măsură de gama de produse. Astfel cum s-a explicat la considerentul 73, prețurile din anumite categorii de EFOI pot înregistra variații de până la 30 de ori.
Tabelul 10
2007
2008
2009
PAR
Prețuri medii de vânzare (în EUR/tonă)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indice (2007 = 100)
100
76
50
65
Sursă: microdate.
4.11. Salarii
(87)
Între 2007 și PAR, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 12 %.
Tabelul 11
2007
2008
2009
PAR
Cost anual al forței de muncă pe angajat (’000 EUR)
47
44
41
42
Indice (2007 = 100)
100
94
87
88
Sursă: microdate.
4.12. Investițiile
(88)
În 2008, industria din Uniune a făcut investiții mari în producția de EFOI, în comparație cu anii din perioada luată în considerare. După anul 2008, investițiile au scăzut.
Tabelul 12
2007
2008
2009
PAR
Investiții nete (’000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indice (2007 = 100)
100
395
123
92
Sursă: microdate.
4.13. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(89)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 85 de mai sus, ancheta a demonstrat că, deși scăderea prețurilor de vânzare a reflectat scăderea costurilor, prețul practicat de industria din Uniune a fost supus presiunii exercitate de importurile de EFOI și nu a permis acoperirea tuturor costurilor suportate pentru fabricarea și comercializarea EFOI. Aceasta a dus la o deteriorare importantă a profitabilității, care a fost pozitivă în 2007 și, respectiv, negativă ulterior, după cum reiese din tabelul de mai jos.
(90)
Randamentul investițiilor („RI”) a scăzut semnificativ de la nivelul de 29 % din 2007 la - 17 % în cursul PAR.
Tabelul 13
2007
2008
2009
PAR
Profitul net al vânzărilor în UE către clienți neafiliați (% din vânzările nete)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
RI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Sursă: microdate.
4.14. Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital
(91)
Fluxul net de lichidități rezultat din activitățile de exploatare a scăzut semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare. Acesta a atins nivelul cel mai scăzut în 2009, după care a crescut ușor. Cu toate acestea, fluxul de lichidități pe parcursul PAR a fost cu mult mai scăzut decât în 2007.
Tabelul 14
2007
2008
2009
PAR
Flux de lichidități (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indice (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Sursă: microdate.
4.15. Amploarea marjei de dumping
(92)
În pofida măsurilor în vigoare, a continuat să se practice un dumping important la niveluri cuprinse între 13,6 % și 61,8 % pentru RPC și, respectiv, între 14 % și 50 % pentru Taiwan, atât conform datelor obținute din cererea de reexaminare, cât și conform datelor furnizate de singurul producător-exportator cooperant din Taiwan. Impactul asupra industriei din Uniune avut de marjele efective de dumping nu poate fi considerat drept neglijabil.
4.16. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(93)
Aproape toți indicatorii examinați evidențiază deteriorarea situației economice și financiare a industriei din Uniune după anul 2007. În pofida măsurilor în vigoare, importurile din țările în cauză au înregistrat o ușoară creștere și și-au menținut stabilă cota de piață. În 2009, când criza financiară a avut un impact asupra cererii globale din Uniune și când prețurile erau expuse presiunilor, producătorii din Uniune au pierdut un număr important de clienți. Numai unii producători din Uniune au fost în măsură să-și crească volumele de producție prin producerea unor alte tipuri de elemente de fixare (de exemplu, elemente de fixare din oțel carbon) și au putut beneficia de economiile de scară, putând compensa în acest fel pierderile suferite în privința volumului vânzărilor în sectorul EFOI. În același timp, producătorii din Uniune au depus eforturi în vederea creșterii investițiilor lor cu scopul de a produce mai eficient. Pe parcursul PAR, industria din Uniune a reușit să-și îmbunătățească performanța, cu toate că a rămas în pierdere. Situația nu pare a fi pe cale de îmbunătățire, având în vedere nivelul foarte scăzut de utilizare a capacităților care este preconizat.
5. Impactul importurilor la preț de dumping și alți factori
5.1. Impactul importurilor la prețuri de dumping
(94)
Ancheta a arătat că, în pofida măsurilor în vigoare și a scăderii consumului din Uniune în perioada luată în considerare, importurile din RPC și Taiwan au crescut ușor în perioada examinată, păstrând stabilă cota lor de piață.
(95)
Astfel cum s-a descris la considerentul 73, nu a fost posibil să se facă o comparație corectă între prețurile de import practicate de țările în cauză și prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii din cauza lipsei de informații privind tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori din RPC și Taiwan și a variațiilor mari de preț între diferitele tipuri de produse care compun acest preț mediu. Într-adevăr, prețurile de export practicate de singurul producător cooperant din Taiwan nu au putut fi comparate în mod corespunzător cu prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, întrucât tipurile de produse similare nu erau comparabile.
(96)
În urma comunicării concluziilor definitive, producătorul cooperant din Taiwan menționat în considerentul 22 a afirmat că exporturile sale nu au cauzat niciun prejudiciu solicitantului, întrucât produce tipuri de EFOI care sunt fabricate, în cantități limitate, numai de câțiva producători din Uniune. În această privință se remarcă faptul că, în primul rând, evaluarea prejudiciului este efectuată pentru industria din Uniune în ansamblu și nu numai pentru solicitant. În al doilea rând, măsurile sunt în vigoare pentru domeniul de aplicare al produsului astfel cum este definit în ancheta inițială și conform explicațiilor din considerentul 21 nu este posibil să se modifice domeniul de aplicare al produsului în contextul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
5.2. Impactul crizei economice
(97)
Datorită condițiilor economice pozitive existente în 2007 în sectorul siderurgic și în sectoarele conexe, situația economică a industriei din Uniune era relativ bună până în momentul începerii crizei economice, la sfârșitul anului 2008. Chiar și la momentul stagnării pieței, în special în 2009, unii producători din Uniune au continuat să investească în înlocuirea utilajelor și echipamentului învechit, cu scopul de a micșora costul producției și de a fi mai competitivi față de importurile care făceau obiectul unui dumping provenite din țările în cauză și față de creșterea importurilor la prețuri scăzute din alte țări terțe. Mai mult, atunci când s-a remarcat o scădere a cererii, producătorii din Uniune s-au confruntat și cu puterea de negociere remarcabilă a marilor distribuitori care au început să exercite o presiune mai mare asupra prețurilor, cu efecte negative asupra situației economice a industriei din Uniune.
5.3. Importurile din alte țări
(98)
Impactul negativ al importurilor din alte țări terțe a fost analizat, de asemenea. Volumul combinat al importurilor a crescut cu 26 % în perioada luată în considerare, de la aproximativ 52 000 tone până la aproximativ 66 000 tone. În același timp, prețurile medii de import au scăzut cu 28 % în perioada luată în considerare și, prin urmare, cota lor de piață a crescut de la 42,5 % în 2007 până la 54,2 % în PAR.
(99)
Majoritatea importurilor din alte țări terțe par a fi provenite din India, Filipine și Malaezia. Importurile din aceste trei țări au reprezentat o cotă totală de piață de aproximativ 36 % în cursul PAR.
(100)
În ceea ce privește importurile din India, acestea au crescut cu 141 % în perioada luată în considerare, de la 8 000 de tone în 2007 până la aproape 20 000 de tone în cursul PAR. Prețurile de import medii au scăzut cu 32 % în aceeași perioadă și s-au înscris cu mult sub prețul de vânzare mediu practicat de industria din Uniune din cursul PAR. În consecință, exportatorii din India și-au mărit cota de piață de la 6,7 % în 2007 la 16,4 % în cursul PAR.
(101)
Importurile din Filipine au înregistrat o tendință similară celor din India și au crescut cu 129 % în perioada luată în considerare, de la aproximativ 6 000 de tone în 2007 până la aproape 14 000 de tone în cursul PAR. Prețurile de import medii au scăzut cu 38 % în aceeași perioadă, iar în cursul PAR acestea au subcotat prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune. Prin urmare, cota de piață a importurilor din Filipine a crescut de la 4,9 % în 2007 la 11,4 % în cursul PAR.
(102)
În ceea ce privește importurile din Malaezia, cu toate că s-a înregistrat o tendință descrescătoare a importurilor respective în perioada luată în considerare (-27 %), exportatorii din Malaezia încă dețineau o cotă de piață de 8,2 % pe parcursul PAR. Mai mult, conform datelor Eurostat, prețurile medii de import din Malaezia erau mai ridicate decât cele practicate de țările în cauză la începutul perioadei luate în considerare, însă, în cea de-a doua jumătate a perioadei respective, prețurile erau cu mult mai scăzute.
(103)
În concluzie, se pare că exportatorii din alte țări terțe, în special din India, Filipine și Malaezia, au profitat de existența măsurilor antidumping împotriva RPC și Taiwan. În cea de-a doua jumătate a perioadei examinate, cantitatea importurilor din India și Filipine a crescut de mai mult de două ori, iar prețurile practicate au fost mai mici decât cele practicate de RPC și Taiwan, în timp ce importurile din Malaezia au înregistrat o tendință descrescătoare. Această presiune suplimentară asupra prețurilor a avut un impact negativ și mai mare asupra industriei din Uniune, care a constatat, începând cu 2008, tendința puternic negativă a profitului său și a altor indicatori financiari. Prin urmare, creșterea importurilor provenite mai ales din India și Filipine a contribuit, cu siguranță, la pierderea cotei de piață a industriei din Uniune și la degradarea situației financiare a acesteia.
Tabelul 15
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor provenite din alte țări (în tone)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indice (2007 = 100)
100
111
96
126
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Prețul importurilor provenite din alte țări (EUR/tonă)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indice (2007 = 100)
100
86
75
72
Volumul importurilor provenite din India (tone)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indice (2007 = 100)
100
165
203
241
Cota de piață a importurilor provenite din India
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Prețul importurilor provenite din India (EUR/tonă)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indice (2007 = 100)
100
81
67
68
Volumul importurilor provenite din Filipine (tone)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indice (2007 = 100)
100
117
89
229
Cota de piață a importurilor provenite din Filipine
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Prețul importurilor provenite din Filipine (EUR/tonă)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indice (2007 = 100)
100
82
61
62
Volumul importurilor provenite din Malaezia (tone)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indice (2007 = 100)
100
101
72
73
Cota de piață a importurilor provenite din Malaezia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Prețul importurilor provenite din Malaezia (EUR/tonă)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indice (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Concluzie
(104)
În timp ce consumul din Uniune a rămas destul de stabil în perioada examinată, industria din Uniune a pierdut în aceeași perioadă 25 % din volumul său de vânzări în Uniune, ceea ce a determinat o pierdere a cotei de piață de la 50,6 % în 2007 la 38,6 % în cursul PAR. În același timp, importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările în cauză și-au menținut stabilă cota de piață.
(105)
Între 2007 și PAR, chiar în condițiile existenței măsurilor antidumping, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul au avut o evoluție negativă: producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 17 % și, respectiv, 25 %, capacitatea și rata de utilizare a capacităților au înregistrat o scădere importantă, urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă și al productivității. Profitabilitatea a scăzut de la 7 % în 2007 la - 3 % în PAR, iar fluxul de lichidități a urmat o tendință negativă similară.
(106)
Se concluzionează că situația industriei din Uniune s-a deteriorat, în general, în perioada examinată, iar industria din Uniune s-a aflat într-o situație delicată la sfârșitul PAR, când eforturile sale de a-și menține volumele de vânzări și un nivel suficient de ridicat al prețurilor au fost contracarate de prezența crescută a importurilor care au făcut obiectul unui dumping provenite din țările în cauză, precum și de importurile la prețuri scăzute din alte țări terțe.
F. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
1. Raportul dintre volumele exportate și prețurile practicate de țările în cauză față de țări terțe, pe de o parte, și volumele exportate către Uniune și prețurile practicate față de Uniune, pe de altă parte
(107)
În absența cooperării exportatorilor din RPC, nu există informații disponibile privind prețurile de export practicate de aceștia pe alte piețe. Pentru Taiwan, pe baza informațiilor disponibile furnizate de societățile verificate, prețurile de export medii practicate față de țări terțe sunt mai scăzute decât cele practicate pe piața Uniunii. Prin urmare, se consideră că, în cazul în care măsurile ar expira, exportatorii din Taiwan ar fi stimulați să transfere cantități importante de exporturi din alte țări terțe către piața mai atractivă a Uniunii.
2. Capacitatea neutilizată în țările în cauză
(108)
Pe baza informațiilor disponibile, se pare că atât RPC cât și Taiwan au capacități de producție considerabile disponibile și ambele țări își pot crește rapid volumele de producție. În această privință, se reamintește faptul că instituirea în 2009 a unor măsuri antidumping asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau din oțel provenite din RPC (8) a dus la scăderea importurilor din RPC și a eliberat o capacitate de producție care ar putea fi utilizată pentru fabricarea de EFOI. În plus, trebuie remarcat faptul că, recent, s-a încheiat o anchetă privind circumvenția prin care s-au extins măsurile instituite cu privire la anumite elemente de fixare din fier și oțel originare din RPC asupra importurilor expediate din Malaysia (9). În consecință, există capacități care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către UE, în special deoarece nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o eventuală creștere a producției.
3. Concluzie
(109)
Este clar faptul că producătorii din țările în cauză au potențialul de a-și crește considerabil volumele de export către piața UE. În plus, în ceea ce privește Taiwan, se pare că prețurile de export către țări terțe sunt mai mici decât cele practicate față de piața Uniunii, crescând astfel probabilitatea ca, în absența măsurilor, o parte din exporturile către țări terțe să fie redirecționată către piața UE. Aceasta ar avea, foarte probabil, un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
(110)
După cum s-a arătat anterior, situația industriei din Uniune rămâne vulnerabilă. Este probabil ca, în cazul în care industria din Uniune ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor provenite din țările în cauză la prețuri de dumping, să rezulte o deteriorare suplimentară a vânzărilor sale, a cotei sale de piață, a prețurilor sale de vânzare și, prin urmare, a situației sale financiare. Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o degradare a situației deja fragile a industriei din Uniune, precum și continuarea unui prejudiciu important pentru aceasta.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(111)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(112)
Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(113)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea de continuare a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei Uniunii
(114)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest fapt a fost confirmat de situația destul de stabilă observată la începutul perioadei examinate. Cu toate acestea, de-a lungul perioadei examinate industria din Uniune a înregistrat pierderi în privința volumelor de vânzări și a cotei de piață, iar prețurile de vânzare au scăzut, în timp ce importurile din țările în cauză au crescut ușor, în pofida măsurilor în vigoare. În aceeași perioadă, situația financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat și a început să înregistreze pierderi. În cazul în care măsurile nu ar fi existat, industria din Uniune s-ar afla, foarte probabil, într-o situație și mai dificilă.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(115)
Niciunul dintre cei 20 de utilizatori contactați nu a acceptat să coopereze. Se reamintește faptul că, în ancheta inițială, a cooperat un singur utilizator și s-a concluzionat că utilizatorii ar putea obține produsul care face obiectul anchetei nu numai de la țările în cauză, dar și din alte surse de aprovizionare. În plus, având în vedere impactul marginal al EFOI asupra costurilor produselor în aval, s-a concluzionat că măsurile nu ar avea un impact negativ asupra industriei utilizatorilor.
(116)
Un singur importator dintre cei trei incluși în eșantion a răspuns la chestionar. Cota importurilor acestuia din țările în cauză era foarte mică și reprezenta 1,1 % pe parcursul PAR. În plus, ancheta a demonstrat că importatorul avea o marjă de profitabilitate bună (între 5 % și 10 %) în timp ce ponderea produsului în cauză în cadrul activității totale a societății este sub 10 %. Prin urmare, se poate concluziona că o continuare a măsurilor ar avea un impact foarte limitat asupra importatorului respectiv.
4. Concluzie
(117)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(118)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător atunci când erau întemeiate.
(119)
Din cele menționate anterior reiese că, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite elemente de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora originare din RPC și Taiwan, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1890/2005, ar trebui să fie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și părți ale acestora încadrate în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, originare din Republica Populară Chineză și Taiwan.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de către societățile următoare:
Țara
Societăți
Nivelul taxei antidumping (%)
Codul adițional TARIC
RPC
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Toate celelalte societăți
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Societăți enumerate în anexă
15,8
A649
Toate celelalte societăți
23,6
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 ianuarie 2012.