DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 512/2010 DES RATES
vom 14. Juni 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Ammoniumnitrat mit Ursprung in der Ukraine nach einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), mit der die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (2) aufgehoben wurde, insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Am 22. Januar 2001 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 132/2001 (3) einen endgültigen Antidumpingzoll („geltende Maßnahmen“) in Höhe von 33,25 EUR pro Tonne auf die Einfuhren von Ammoniumnitrat („AN“) der KN-Codes 3102 30 90 und 3102 40 90 mit Ursprung unter anderem in der Ukraine ein. Die Untersuchung, die zur Einführung dieser Maßnahmen führte, wird im Folgenden „Ausgangsuntersuchung“ genannt.
(2)
Für den Fall, dass die Kommission Verpflichtungsangebote von Unternehmen annimmt, befreite der Rat am 17. Mai 2004 nach einer teilweisen Interimsüberprüfung mit der Verordnung (EG) Nr. 993/2004 (4) die von den betreffenden Unternehmen hergestellten Einfuhren von AN in die Union von den mit der Verordnung (EG) Nr. 132/2001 des Rates eingeführten Antidumpingzöllen. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1001/2004 der Kommission (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1996/2004 (6), nahm die Kommission Verpflichtungsangebote für den Zeitraum bis zum 20. Mai 2005 an. Mit diesen Verpflichtungen sollte bestimmten Auswirkungen der Erweiterung der Europäischen Union auf 25 Mitgliedstaaten Rechnung getragen werden.
(3)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 (7) beschloss der Rat nach einer auf die Definition der betroffenen Ware beschränkten Interimsüberprüfung, dass die Definition der betroffenen Ware präzisiert und die geltenden Maßnahmen auf andere die betroffene Ware enthaltende Düngemittel im Verhältnis zu ihrem Gehalt an Ammoniumnitrat und anderen marginalen Stoffen und Nährstoffen angewandt werden sollten.
(4)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 442/2007 (8) beschloss der Rat nach einer Auslaufüberprüfung, die in der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 präzisierten geltenden Maßnahmen für weitere zwei Jahre aufrechtzuerhalten.
(5)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 661/2008 (9) führte der Rat nach einer Auslaufüberprüfung endgültige Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von AN mit Ursprung in Russland ein.
(6)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 662/2008 (10) des Rates wurde die Verordnung (EG) Nr. 442/2007 geändert und ein Verpflichtungsangebot eines ausführenden Herstellers angenommen.
2. Überprüfungsantrag
(7)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen am 17. Oktober 2008 (11) ging am 22. Januar 2009 ein Antrag auf Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein. Der Antrag wurde vom Europäischen Düngemittelherstellerverband EFMA („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von AN entfällt.
(8)
Der Antragsteller lieferte hinreichende Anscheinsbeweise dafür, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Zusammenhang mit AN-Einfuhren aus der Ukraine („betroffenes Land“) wahrscheinlich erneut auftreten würden.
(9)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete am 23. April 2009 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (12) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1 Untersuchungszeitraum
(10)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. April 2008 bis zum 31. März 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum von bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2 Von der Untersuchung betroffene Parteien
(11)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender sowie deren Verbände, die Vertreter des Ausfuhrlandes, den Antragsteller und die Unionshersteller offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(12)
Alle betroffenen Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(13)
Angesichts der Vielzahl von Unionsherstellern und Unionseinführern erschien es geboten, in Übereinstimmung mit Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Um über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission die oben genannten Parteien auf, nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung binnen 15 Tagen nach Einleitung der Untersuchung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(14)
Nach Prüfung der eingegangenen Informationen und angesichts der Tatsache, dass zwölf Unionshersteller kooperationsbereit waren, wurde entschieden, für die Unionshersteller eine Stichprobe zu bilden. Es meldeten sich keine Einführer, und somit wurden die in der Einleitungsbekanntmachung geforderten Informationen von ihrer Seite nicht vorgelegt.
(15)
Zwölf Unionshersteller, auf die im UZÜ rund 80 % der EU-Gesamtproduktion entfielen, füllten das Stichprobenformular ordnungsgemäß und fristgerecht aus und erklärten sich förmlich bereit, weiter an der Untersuchung mitzuarbeiten. Auf dieser Grundlage bildete die Kommission nach Artikel 17 der Grundverordnung eine repräsentative Stichprobe, und zwar ausgehend von dem größten repräsentativen Produktions- und Verkaufsvolumen von AN in der Union, das in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnte. Fünf Unionshersteller, auf die im UZÜ 57 % der EU-Gesamtproduktion entfielen, wurden in die Stichprobe einbezogen.
(16)
Die betroffenen Parteien wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert und erhoben keine Einwände.
(17)
Den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern und allen der Kommission bekannten ausführenden Herstellern im betroffenen Land wurden Fragebogen zugesandt.
(18)
Antworten auf die Fragebogen gingen von den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern und von drei ausführenden Herstellern im betroffenen Land ein.
(19)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung und die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Ausführende Hersteller der Ukraine:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Unionshersteller:
-
GrowHow UK Limited, Vereinigtes Königreich,
-
GPN, Paris, Frankreich,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polen,
-
Yara SA, Brüssel, Belgien,
-
Achema, Jonavos, Litauen.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(20)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine, die derzeit unter den KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden. AN ist ein fester Stickstoffdünger, der in der Landwirtschaft häufig verwendet wird. Er wird aus Ammoniak und Salpetersäure hergestellt und sein Stickstoffgehalt beträgt mehr als 28 GHT in geprillter oder granulierter Form.
(21)
Die Definition der betroffenen Ware wurde in der Verordnung (EG) Nr. 945/2005 präzisiert.
2. Gleichartige Ware
(22)
Diese Überprüfung bestätigte die Ergebnisse der Ausgangsuntersuchung, wonach es sich bei AN um ein reines Grunderzeugnis handelt, dessen Qualität und grundlegende materielle Eigenschaften unabhängig vom Ursprungsland identisch sind. Die betroffene Ware und die von den ausführenden Herstellern hergestellte und auf ihren Inlandsmärkten und in Drittländer verkaufte Ware sowie die von den Unionsherstellern hergestellte und auf dem EU-Markt verkaufte Ware weisen der Untersuchung zufolge dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf und werden im Wesentlichen denselben Verwendungen zugeführt, so dass sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen sind.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Allgemeines
(23)
Drei ausführende Hersteller in der Ukraine erklärten sich zur Mitarbeit bereit. Ein vierter der Kommission bekannter ausführender Hersteller arbeitete nicht an der Untersuchung mit.
(24)
Der Vergleich des Ausfuhrvolumens der drei kooperierenden ausführenden Hersteller mit dem Gesamtvolumen der Ausfuhren aus der Ukraine in die EU ergab, dass auf die drei kooperierenden ausführenden Hersteller im UZÜ mehr als 90 % aller EU-Einfuhren aus der Ukraine entfielen. Die Mitarbeit wurde daher als hoch betrachtet.
(25)
Das Gesamtvolumen der Einfuhren der betroffenen Ware aus der Ukraine war gering, sein Anteil am EU-Markt insgesamt betrug im UZÜ lediglich 1,1 %.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
2.1 Normalwert
(26)
Bekanntlich wurde die Ukraine in der vorangegangenen Auslaufüberprüfung noch nicht als Marktwirtschaftsland angesehen, daher wurde der Normalwert anhand von Daten ermittelt, die bei einem kooperierenden Hersteller im Vergleichsland USA eingeholt wurden.
(27)
Bei der jetzigen Überprüfung lagen dem Normalwert die in den Betrieben der drei kooperierenden ausführenden Hersteller in der Ukraine eingeholten und überprüften Daten zugrunde. Die Kommission prüfte, ob die Inlandsverkäufe dieser Hersteller als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurden die Produktionskosten für die von den kooperierenden ausführenden Herstellern hergestellte und auf dem Inlandsmarkt verkaufte Ware untersucht.
(28)
Was die Gaskosten betrifft, so wurde festgestellt, dass die Ukraine das für die Herstellung von AN verwendete Gas größtenteils aus Russland importierte. Alle verfügbaren und während der Untersuchung überprüften Daten deuteten darauf hin, dass die Ukraine im UZÜ Erdgas aus Russland zu einem Preis einführte, der um rund 40 % unter dem Preis des in die EU ausgeführten russischen Erdgases lag. Die Untersuchung ergab jedoch, dass sich die Preise im letzten Quartal des UZÜ auf demselben Niveau bewegten.
(29)
Abgesehen von einem einzigen Warentyp, der von einem Hersteller ausgeführt wurde, erfolgten die Inlandsverkäufe im UZÜ der Untersuchung zufolge im normalen Handelsverkehr. Der Normalwert wurde daher nach Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung anhand des Preises ermittelt, der auf dem ukrainischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurde oder zu zahlen war; im Falle des nicht im normalen Handelsverkehr verkauften Warentyps wurde ein rechnerisch ermittelter Normalwert zugrunde gelegt. Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung durch Addition der Herstellkosten des ausgeführten Warentyps, eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und einer angemessenen Gewinnspanne. Diese Beträge für VVG-Kosten und Gewinne wurden anhand der Zahlen festgesetzt, die der betroffene Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
(30)
Der Normalwert wurde festgelegt, ohne dass eine Berichtigung für die Gaskosten des ausführenden Herstellers in der Ukraine nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung vorgenommen wurde. Grund hierfür war, dass bereits bei Verwendung der unberichtigten Inlandskosten und -preise der ausführenden Hersteller in der Ukraine und ungeachtet der anscheinend verzerrten Gaspreise deutlich wurde, dass im UZÜ Dumping stattfand (siehe Randnummern 32 bis 34). Infolgedessen und weil mit einer Auslaufüberprüfung festgestellt werden soll, ob im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich ist, um entscheiden zu können, ob die derzeit geltenden Maßnahmen aufrechterhalten oder aufgehoben werden sollten, wurde es für nicht erforderlich erachtet, zu prüfen, ob eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 5 der Grundverordnung in diesem Fall gerechtfertigt wäre.
2.2 Ausfuhrpreis
(31)
Der Ausfuhrpreis wurde nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises der zur Ausfuhr in die EU verkauften betroffenen Ware ermittelt. Alle Verkäufe der drei kooperierenden ausführenden Hersteller erfolgten direkt an unabhängige Abnehmer in der Union.
2.3 Vergleich
(32)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für die Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Dementsprechend wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Versicherungen, Provisionen und Verpackungskosten vorgenommen, sofern sie gerechtfertigt und stichhaltig belegt waren.
2.4 Dumpingspanne
(33)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen.
(34)
Für die drei betroffenen kooperierenden ausführenden Hersteller wurde eine landesweite gewogene durchschnittliche Dumpingspanne von 6-7 % ermittelt.
3. Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1 Kapazitätsreserven und Attraktivität des Unionsmarkts
(35)
Im UZÜ nutzten die drei kooperierenden ausführenden Hersteller durchschnittlich 46 % ihrer Produktionskapazität für Inlandsverkäufe.
(36)
Die drei kooperierenden ausführenden Hersteller setzten zwar einen großen Teil ihrer Produktion auf dem Inlandsmarkt ab, waren aber auch von Ausfuhren in Drittländer abhängig. Im UZÜ verfügten sie über Kapazitätsreserven, die rund 6 % des Unionsverbrauchs entsprachen.
(37)
Anhand der im Überprüfungsantrag enthaltenen Informationen über den vierten bekannten Hersteller in der Ukraine, der nicht an der Untersuchung mitarbeitete, wurden die Gesamtkapazitätsreserven der Ukraine im UZÜ auf rund 9 % des Unionsverbrauchs geschätzt.
(38)
Einige kooperierende ausführende Hersteller in der Ukraine machten geltend, sie verlören auf ihrem Inlandsmarkt zunehmend Marktanteile an russische Hersteller, die aufgrund der wesentlich geringeren Gaskosten in Russland sehr niedrige Preise anbieten könnten. Es sei daher unwahrscheinlich, dass der ukrainische Inlandsmarkt den Kapazitätsüberhang aufnehmen könnte, vielmehr dürfte eine etwaige Mehrproduktion ausgeführt werden.
(39)
Die drei kooperierenden Unternehmen führten AN im UZÜ in zahlreiche andere Drittländer auf mehreren Kontinenten aus. Es ist jedoch darauf hinzuweisen, dass bestimmte traditionelle Drittlandsmärkte Einfuhren aus der Ukraine nicht offenstehen, sei es, weil dort Antidumpingmaßnahmen gelten (z. B. USA mit Antidumpingzöllen von mehr als 100 %), sei es aufgrund von Sicherheitsvorschriften (z. B. Volksrepublik China, Australien). Die EU ist jedenfalls der größte, attraktivste und gleichzeitig geografisch nächstgelegene Ausfuhrmarkt. Seine Attraktivität wird durch logistische Vorteile aufgrund der niedrigen Eisenbahntarife in der Ukraine noch gesteigert.
(40)
Aus den dargelegten Gründen kann nicht ausgeschlossen werden, dass bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen ein Großteil der in der Ukraine verfügbaren Kapazitätsreserven zur Steigerung der Ausfuhren in die Union genutzt werden könnte.
3.2 Preise auf verschiedenen Ausfuhrmärkten
(41)
Eine Analyse der von den drei kooperierenden ausführenden Herstellern in der Ukraine getätigten Ausfuhrverkäufe in Drittländer ergab, dass die Preise dieser Ausfuhren, wenn sie auf der cif-Stufe anhand der im Überprüfungsantrag angegebenen internationalen Frachtraten berechnet wurden, im UZÜ um bis zu 25 % unter dem EU-Marktpreis lagen.
(42)
Mithin dürfte im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anreiz bestehen, für Drittländer bestimmte Ausfuhren aus der Ukraine in die EU umzuleiten. Dank der höheren Preise auf dem EU-Markt könnten die ukrainischen Ausführer bessere Gewinnspannen erzielen.
(43)
Anhand der von den drei kooperierenden ausführenden Herstellern vorgelegten Zahlen konnte auch festgestellt werden, dass die Ausfuhren aus der Ukraine in andere Drittländer im UZÜ auf landesweiter Ebene zu gedumpten Preisen erfolgten.
3.3 Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping
(44)
Aus den vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus der Ukraine noch immer gedumpt sind und dass im Falle einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen ein Anhalten des Dumpings auf dem Unionsmarkt wahrscheinlich ist. In Anbetracht der in der Ukraine vorhandenen Kapazitätsreserven und der Attraktivität des EU-Marktes dürfte für die ausführenden Hersteller in der Ukraine ein Anreiz bestehen, i) ihre Ausfuhren auf den EU-Markt zu steigern und ii) die AN-Ausfuhren anstatt auf anderen Drittlandsmärkten zu gedumpten Preisen in der Union auf den Markt zu bringen, zumindest was zwei der ausführenden Hersteller anbelangt.
(45)
Zudem liegen die gewogenen durchschnittlichen Preise der kooperierenden ausführenden Hersteller für Ausfuhren auf Drittlandsmärkte der Untersuchung zufolge deutlich unter dem Preisniveau in der Union. Dadurch wird die Wahrscheinlichkeit einer Zunahme der gedumpten Ausfuhren aus der Ukraine in die EU im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen noch verstärkt.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(46)
Die gleichartige Ware wird in der Union von 16 Unternehmen oder Unternehmensgruppen hergestellt, deren Produktion die gesamte Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung darstellt.
(47)
Zwölf Unionshersteller arbeiteten an der Untersuchung mit:
-
Achema AB (Litauen),
-
Agropolychim JSC (Bulgarien),
-
Azomures (Rumänien),
-
BASF AG (Deutschland),
-
Fertiberia SA (Spanien),
-
GPN SA (Frankreich),
-
GrowHow UK Ltd (Vereinigtes Königreich),
-
Neochim PLC (Bulgarien),
-
Nitrogénművek Rt (Ungarn),
-
Yara (Belgien, Frankreich, Deutschland, Italien und Niederlande),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polen),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polen).
(48)
Da auf diese 12 Unionshersteller im UZÜ rund 80 % EU-Gesamtproduktion entfielen, werden sie als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(49)
Wie unter den Randnummern 14 und 15 dargelegt, bildeten diese 12 Hersteller die Grundlage für die Auswahl der Stichprobe von fünf Unionsherstellern. Alle in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller kooperierten und beantworteten fristgerecht den Fragebogen. Darüber hinaus stellten die übrigen sieben kooperierenden Unionshersteller ordnungsgemäß einige allgemeine Daten für die Schadensanalyse bereit.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(50)
Der sichtbare Unionsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, der Verkaufsmengen der übrigen Unionshersteller auf dem Unionsmarkt, der Eurostat-Daten für alle Einfuhren in die EU sowie der Informationen in den Fragebogenantworten der kooperierenden Unternehmen über die Einfuhren der betroffenen Ware aus der Ukraine ermittelt. Wegen der Erweiterung der Europäischen Union auf 27 Mitgliedstaaten im Jahr 2007 wurde im Interesse der Klarheit und Kohärenz der Analyse bei allen Schadensindikatoren im gesamten Bezugszeitraum der Markt der EU-27 zugrunde gelegt.
(51)
Von 2005 bis zum UZÜ ging der Unionsverbrauch um 10 % zurück.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in Tonnen)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der Ukraine
(52)
Menge, Marktanteile und Durchschnittspreise der Einfuhren aus der Ukraine entwickelten sich wie nachfolgend dargestellt. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf den Informationen in den Fragebogenantworten der kooperierenden ausführenden Hersteller, auf Einfuhrstatistiken (Eurostat) und auf ukrainischen Ausfuhrstatistiken.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Einfuhrmenge (in Tonnen)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Marktanteil
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Einfuhrpreise (EUR/Tonne)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Die aus der Ukraine eingeführten Mengen waren kontinuierlich bis 2007 rückläufig, lagen jedoch im UZÜ auf nahezu demselben Niveau wie 2005. Der ukrainische Marktanteil erhöhte sich geringfügig von 1 % im Jahr 2005 auf 1,1 % im UZÜ. Die Stückpreise stiegen im Bezugszeitraum von 123 EUR/Tonne auf 230 EUR/Tonne. Dieser Anstieg im UZÜ entsprach der Preisentwicklung auf dem Weltmarkt und auch der des wichtigsten Rohstoffes.
(54)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZÜ wurden die Ab-Werk-Preise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte, mit den auf den Anlandepreis berichtigten cif-Preisen frei Grenze der Union der kooperierenden ausführenden Hersteller des betroffenen Landes verglichen. Dieser Vergleich ergab, dass die Einfuhren aus der Ukraine die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ um durchschnittlich 22,5 % unterboten. Nachdem sich die Preise ihrer Einfuhren in die Union um den Antidumpingzoll erhöht hatten, wurde bei den ukrainischen Herstellern noch immer eine Preisunterbietungsspanne von 11 % festgestellt.
3. Einfuhren aus anderen Ländern
(55)
Die nachstehende Tabelle zeigt die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum. Die Mengen- und Preisentwicklung basiert auf Eurostat-Daten.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Russland
(in Tonnen)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Marktanteil
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Preise der Einfuhren aus Russland
(in Euro/Tonne)
122
124
144
275
235
Einfuhren aus Georgien
(in Tonnen)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Marktanteil
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Preise der Einfuhren aus Georgien
(in Euro/Tonne)
164
177
174
325
304
Einfuhren aus Kasachstan
(in Tonnen)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Marktanteil
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Preise der Einfuhren aus Kasachstan
(EUR/Tonne)
0
147
151
255
242
Menge der Einfuhren aus allen anderen Ländern (in Tonnen)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Marktanteil
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Preise der Einfuhren aus allen anderen Ländern (in Euro/Tonne)
190
170
240
242
265
(56)
Bei den Einfuhren aus allen Drittländern auf den EU-Markt war 2008 und im UZÜ ein erheblicher Preisanstieg zu verzeichnen. Es zeigte sich, dass mit Ausnahme von Russland alle in der vorstehenden Tabelle aufgeführten Länder das Volumen ihrer Ausfuhren in die Union im Bezugszeitraum erhöhten. Für die russischen Einfuhren gilt ein fester Antidumpingzoll von 47,07 EUR pro Tonne; sie wurden wie die ukrainischen Einfuhren zum niedrigsten Preis aller Ausfuhrländer eingeführt.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(57)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussten.
4.1 Vorbemerkungen
(58)
Da bei der Schadensuntersuchung das Stichprobenverfahren angewandt wurde, wurden bestimmte Schadensindikatoren wie Produktion, Produktionskapazität, Verkäufe, Marktanteil, Produktivität und Beschäftigung für den gesamten Wirtschaftszweig der Union analysiert (in den folgenden Tabellen „Union“ genannt). Andere Schadensindikatoren, die sich auf die Geschäftsergebnisse einzelner Unternehmen beziehen, wie Preise, Lagerbestände, Produktionskosten, Rentabilität, Löhne, Investitionen, Kapitalrendite, Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten wurden anhand der Informationen untersucht, die bei den Unionsherstellern der Stichprobe eingeholt wurden (in den folgenden Tabellen kurz „USt“ genannt).
4.2 Daten zum Wirtschaftszweig der Union insgesamt
a) Produktion
(59)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union verringerte sich von rund 7 Mio. Tonnen im Jahr 2005 auf rund 5,8 Mio. Tonnen im UZÜ, was einem Rückgang um 18 % entspricht. Die Produktion für den Eigenverbrauch blieb im Bezugszeitraum auf moderatem Niveau und hatte insbesondere im UZÜ keinen Einfluss auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion der Union (in Tonnen)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Produktion der Union für den Eigenverbrauch
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
In % der Gesamtproduktion
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapazität und Kapazitätsauslastung
(60)
Im gesamten Bezugszeitraum blieb die Produktionskapazität praktisch unverändert. Parallel zum Rückgang der Produktion verringerte sich auch die daraus resultierende Kapazitätsauslastung von 55 % im Jahr 2005 auf 45 % im UZÜ. Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung erwähnt, kann die Kapazitätsauslastung in Bezug auf AN durch die Produktion anderer Waren beeinflusst werden, die in den gleichen Produktionsanlagen hergestellt werden können. Daher ist der Trend bei der Kapazitätsauslastung für die Beurteilung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union von geringerer Bedeutung.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Kapazität der Union (in Tonnen)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Kapazitätsauslastung der Union
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Verkaufsmenge
(61)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt gingen von 2005 bis zum UZÜ um 14 % zurück. Diese Entwicklung ist vor dem Hintergrund zu sehen, dass sich der Verbrauch in der Union im selben Zeitraum verringerte.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Verkäufe der Union an unabhängige Abnehmer (in Tonnen)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Verkäufe der Union an unabhängige Abnehmer in Drittländern (in Tonnen)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Marktanteil
(62)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union blieb von 2005 bis 2008 konstant, nahm jedoch von 2008 bis zum UZÜ um drei Prozentpunkte ab.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil der Union
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Beschäftigung
(63)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union verringerte sich von 2005 bis zum UZÜ um 8 %.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung in der Union bezogen auf die betroffene Ware
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivität
(64)
Im Bezugszeitraum verringerte sich im Wirtschaftszweig der Union der Output je Beschäftigten um 11 %. Dies ist auf die Tatsache zurückzuführen, dass der relative Rückgang beim Output stärker war als der relative Abbau der Beschäftigung.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität der Union (in Tonnen je Beschäftigten)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Höhe der Dumpingspanne
(65)
Angesichts des derzeit geringen Volumens der Einfuhren aus der Ukraine sind die Auswirkungen der Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne zu vernachlässigen; der Indikator ist für die Schadensanalyse nicht aussagekräftig.
4.3 Daten zu den Unionsherstellern der Stichprobe
a) Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(66)
Der durchschnittliche Nettoverkaufspreis der Unionshersteller der Stichprobe stieg 2008 und im UZÜ beträchtlich an und spiegelt damit die günstigen Bedingungen auf den internationalen Märkten für AN in diesem Zeitraum wider.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Stückpreis der USt (EUR/Tonne)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Lagerbestände
(67)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union nahmen von 2005 bis zum UZÜ um 26 % ab. Eine deutliche Zunahme der Bestände im Jahr 2006 war auf einen starken Einbruch der Verkaufsmenge von 2005 bis 2006 zurückzuführen.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestände der USt (in Tonnen)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Löhne
(68)
Wie aus nachfolgender Tabelle hervorgeht, stieg der Durchschnittslohn je Beschäftigten von 2005 bis zum UZÜ um 6 %. Angesichts der Inflationsrate und der insgesamt rückläufigen Beschäftigung ist dieser Lohnanstieg als moderat zu bezeichnen.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten der USt (in 1 000 EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investitionen
(69)
Die jährlichen Investitionen der fünf in die Stichprobe einbezogenen Hersteller in die gleichartige Ware zeigten im Bezugszeitraum mit einem Anstieg um 70 % eine positive Entwicklung. Diese Investitionen konzentrierten sich hauptsächlich auf die Modernisierung bestimmter Anlagen. Diese Entwicklung belegt, dass der Wirtschaftszweig der Union ständig bestrebt ist, seine Wettbewerbsfähigkeit zu steigern.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen der Ust (in 1 000 EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilität und Kapitalrendite
(70)
Die Rentabilität der Hersteller in der Stichprobe verbesserte sich insbesondere ab 2006 deutlich und belief sich im UZÜ auf 28,1 % des Umsatzes. Die Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Bezugszeitraum weitgehend dem positiven Trend der Rentabilität.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe der USt an unabhängige Abnehmer in der EU (in % des Nettoumsatzes)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
RoI der USt (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(71)
Der Cashflow nahm im Bezugszeitraum deutlich zu und folgt damit der Entwicklung der Gesamtrentabilität in diesem Zeitraum.
2005
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow der USt (in 1 000 EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Der Untersuchung zufolge hatten die Unionshersteller der Stichprobe keine Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung. In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass einige dieser Unternehmen größeren Unternehmensgruppen angehören und sich aus internen Mitteln finanzieren, entweder durch konzerninternen Liquiditätsausgleich im Rahmen eines zentralen Finanzmanagements („cash pooling“) oder durch konzerninterne Darlehen („intra-group loans“), die von den Muttergesellschaften gewährt werden.
5. Schlussfolgerung
(73)
Die meisten Schadensindikatoren entwickelten sich von 2005 bis zum UZÜ positiv: Die Verkaufsstückpreise und die Rentabilität stiegen deutlich an, wobei die Rentabilität im UZÜ 28,1 % erreichte. Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow entwickelten sich ebenfalls positiv.
(74)
Dass sich die Produktion und die Verkaufsmengen im Bezugszeitraum erheblich verringerten, ist vor dem Hintergrund zu sehen, dass der Unionsmarkt in einer Größenordnung von -10 % schrumpfte.
(75)
Alles in allem hat sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union seit Einführung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber AN-Einfuhren aus dem betroffenen Land im Jahr 2001 deutlich verbessert.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Allgemeines
(76)
Im Zusammenhang mit der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung wurden zwei wesentliche Parameter untersucht: i) die potenziellen Ausfuhrmengen und -preise in dem betroffenen Land und ii) die Auswirkungen der voraussichtlich zu erwartenden Ausfuhrmengen und Preise auf den Wirtschaftszweig der Union.
2. Potenzielle Ausfuhrmengen und -preise des betroffenen Landes
(77)
Wie unter Randnummer 37 ausgeführt, liegt die bekannte Kapazitätsreserve der kooperierenden ukrainischen Hersteller bei rund 650 000 Tonnen, was 9 % des EU-Markts entspricht. Aufgrund dieser Kapazitätsreserve könnten die ukrainischen Hersteller ihre derzeitige Produktion, und folglich auch ihre AN-Ausfuhren, rasch steigern.
(78)
Darüber hinaus sind die ukrainischen Hersteller aufgrund ihres relativ kleinen Inlandsmarkts in hohem Maße von Ausfuhren in Drittländer abhängig. Wie unter Randnummer 41 erläutert, lagen die Preise dieser Ausfuhren deutlich unter dem in der Union üblichen Marktpreis.
(79)
Aus vorstehenden Gründen und Erwägungen dürfte der Unionsmarkt, gemessen an den Preisen, auf die ukrainischen ausführenden Hersteller im Vergleich zu allen übrigen Ausfuhrmärkten eine gewisse Anziehungskraft ausüben. Daher ist die Annahme vertretbar, dass ein erheblicher Teil der in Drittländer ausgeführten Mengen im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen auf den Unionsmarkt umgelenkt würde. Ein weiterer Grund für die höhere Attraktivität des Unionsmarktes und mithin für die wahrscheinliche Umleitung der derzeitigen Drittlandsausfuhren der ukrainischen Hersteller in die Union ist deren räumliche Nähe zur Ukraine.
(80)
Angesichts der derzeit schwachen Marktposition ukrainischer Waren in der Union müssten die ukrainischen Ausführer ihren Marktanteil vergrößern oder ihr Abnehmernetz ausbauen; dies dürfte ihnen, wie im UZÜ festgestellt, wahrscheinlich dadurch gelingen, dass sie AN zu gedumpten Preisen anbieten.
(81)
Aus vorstehenden Gründen wäre es mithin wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erhebliche Mengen von in der Ukraine hergestelltem AN auf den Unionsmarkt umgeleitet würden, und zwar zu gedumpten Preisen, die deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lägen.
3. Auswirkungen der voraussichtlichen Ausfuhrmengen und -preise auf den Wirtschaftszweig der Union im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen
(82)
Die Untersuchung ergab, dass es sich bei AN um ein Grunderzeugnis handelt, dessen Preis massiv durch Niedrigpreiseinfuhren beeinflusst werden kann, deren Preise unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen. Anders ausgedrückt: der Unionsmarkt für AN ist ein Markt mit relativ instabilen Preisen. Die im Bezugszeitraum günstigen Bedingungen für AN auf dem Weltmarkt hatten einen erheblichen Anteil an der Aufrechterhaltung eines hohen Preisniveaus, und aufgrund der geltenden Antidumpingmaßnahmen waren Preisverzerrungen auf dem Unionsmarkt weniger wahrscheinlich. Im Bezugszeitraum war das Verhältnis zwischen Angebot und Nachfrage nahezu ausgeglichen, was bei allen Stickstoffdüngern, die bekanntlich zu den Grunderzeugnissen zählen, zu höheren Preisen führte. AN ist ebenfalls ein Grunderzeugnis, dessen Preisbildung von zahlreichen Faktoren abhängt wie etwa dem Gaspreis, der als kostenintensivstes Element erheblichen Einfluss auf das Angebot hat, den klimatischen Bedingungen und den Lagerbeständen an Getreide und Futterpflanzen, die die Nachfrage nach Düngemitteln insgesamt dämpfen oder steigern können.
(83)
Es steht zu erwarten, dass die Nachfrage nach AN insbesondere auf dem Unionsmarkt im Vergleich zum UZÜ leicht anziehen dürfte. Da die Preise der ukrainischen ausführenden Hersteller deutlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, dürfte der zu erwartende Anstieg der Einfuhrmengen aus der Ukraine den Wirtschaftszweig der Union zwingen, entweder seine Preise und damit seine Gewinne deutlich zu senken oder den Verlust erheblicher Marktanteile und damit den Verlust von Einnahmen hinzunehmen, oder beides. Die erfolgreiche Umstrukturierung des Wirtschaftszweigs der Union könnte wahrscheinlich einen solchen zu erwartenden Preisdruck nur teilweise ausgleichen, und die gesamte wirtschaftliche Erholung würde gefährdet. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen dürfte daher eine Verschlechterung der Gesamtlage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge haben.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(84)
Die vorgenannten Fakten und Erwägungen führen zu der Schlussfolgerung, dass bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen das betroffene Land wahrscheinlich erhebliche Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen ausführen würde, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten würden. Dies dürfte aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem Preisdruck auf dem Markt führen, der sich voraussichtlich negativ auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken würde. Damit würde insbesondere die finanzielle Erholung, die im Bezugszeitraum eintrat, zunichte gemacht und eine erneute Schädigung wäre die Folge.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(85)
Es wurde geprüft, ob zwingende Gründe für den Schluss vorlagen, dass die Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Deshalb wurde nach Artikel 21 der Grundverordnung auf der Grundlage aller vorgelegten Beweise für alle vom Verfahren betroffenen Parteien untersucht, welche Auswirkungen die Verlängerung oder das Außerkrafttreten der Maßnahmen für sie hätte.
(86)
Zur Bewertung der Auswirkungen einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen wurde allen interessierten Parteien nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung Gelegenheit gegeben, ihren Standpunkt darzulegen.
(87)
Es sei daran erinnert, dass den Ergebnissen der Ausgangsuntersuchung zufolge die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlief. Dass es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt und somit ein Sachverhalt analysiert wurde, bei dem bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft waren, bietet außerdem die Möglichkeit, etwaige übermäßig nachteilige Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen auf die betroffenen Parteien zu beurteilen.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(88)
Der Wirtschaftszweig der Union hat unter Beweis gestellt, dass er strukturell lebensfähig ist. Die positive Entwicklung seiner wirtschaftlichen Lage nach Einführung der Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2001 bestätigt dies. So konnte der Wirtschaftszweig der Union von 2005 bis zum UZÜ vor allem seine Gewinne deutlich steigern und sich erfolgreich umstrukturieren.
(89)
Deshalb ist die Annahme vertretbar, dass die derzeit geltenden Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union auch künftig zugute kommen würden und er sich weiter erholen würde, indem er seine Rentabilität erhält und stabilisiert. Sollten die Maßnahmen außer Kraft treten, würden wahrscheinlich vermehrt Einfuhren zu gedumpten Preisen aus dem betroffenen Land erfolgen, die den Wirtschaftszweig der Union schädigen würden, indem sie Druck auf die Verkaufspreise ausüben würden, wodurch die derzeit positive Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union gefährdet würde.
3. Interesse der Einführer
(90)
Wie unter Randnummer 14 erläutert, erklärte sich kein Einführer bereit, in die Stichprobe aufgenommen zu werden und die im Stichprobenformular angeforderten grundlegenden Informationen zu übermitteln. Bekanntlich ergaben die vorangegangenen Untersuchungen, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Auswirkungen hätte, da die Einführer in der Regel nicht nur mit AN, sondern in erheblichem Umfang auch mit anderen Düngemitteln handeln. Die Aufhebung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber anderen Düngemitteln kann diese Feststellung nur bekräftigen. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Harnsäure mit Ursprung in Russland und in Belarus, Kroatien, Libyen und der Ukraine im August 2007 beziehungsweise im März 2008 aufgehoben wurden (13). Da jedoch kein Einführer mitarbeitete und somit keine fundierten Beweise zur Beurteilung etwaiger wesentlicher Negativfolgen vorliegen, wurde der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
(91)
Es liegen keine zuverlässigen Informationen vor, aus denen hervorgeht, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen wesentliche Negativfolgen für die Einführer oder Händler hätte.
4. Interesse der Verwender
(92)
In der Union wird AN von Landwirten verwendet. Die Ausgangsuntersuchung ergab, dass aufgrund der geringen Bedeutung, die AN für die Tätigkeit der Landwirte hat, ein Anstieg dieser Kosten wahrscheinlich keine wesentlichen Negativfolgen für sie hätte.
(93)
Während der Untersuchung legten zwei Bauernverbände Stellungnahmen vor, in denen sie sich für die Beendigung der Maßnahmen aussprachen. Sie machten hauptsächlich geltend, mit der Reform der gemeinsamen Agrarpolitik im Jahr 2003 sei die Anwendung von Marktinterventionsmechanismen eingeschränkt und die Verknüpfung zwischen Beihilfen der Union und Produktion aufhoben worden. Folglich zwinge diese Liberalisierung die Landwirte in der Union, zu Weltmarktbedingungen zu produzieren. Nur die freie Wahl der AN-Lieferanten könne verhindern, dass die Preise für landwirtschaftliche Erzeugnisse deutlich ansteigen würden.
(94)
Durch die Tatsache, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen eventuell aufrechterhalten werden, werden die Verwender jedoch nicht daran gehindert, ihre AN-Lieferanten frei zu wählen; sie bewirkt vielmehr, dass auf dem Unionsmarkt faire Wettbewerbsbedingungen aufrechterhalten werden, die einen gesunden Wettbewerb begünstigen. Aus vorstehenden Gründen kann daher der Schluss gezogen werden, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber der Ukraine keine wesentlichen Negativfolgen für die Verwender der betroffenen Ware haben werden.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(95)
Angesichts des oben dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(96)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(97)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von AN mit Ursprung in der Ukraine aufrechterhalten werden. Bei den Maßnahmen handelt es sich bekanntlich um spezifische Zölle.
(98)
Wie unter Randnummer 28 erläutert, haben sich die Preise der Erdgaseinfuhren aus der Ukraine im letzten Quartal des UZÜ den Gaspreisen auf dem Unionsmarkt angenähert. Sollte sich die Entwicklung der Gaspreise auf dem Inlandsmarkt als dauerhaft erweisen, so könnte der dadurch bedingte Anstieg der Produktionskosten die Ausfuhrpreise und damit auch die potenziell schädigenden Auswirkungen des Dumpings beeinflussen. Daher sollte die Aufrechterhaltung der Maßnahmen vorsichtshalber auf zwei Jahre begrenzt werden.
(99)
Die durch die Entscheidung 2008/577/EG der Kommission (14) angenommenen Verpflichtungen bleiben in Kraft -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren fester Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine eingeführt, die derzeit unter den der KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden.
(2) Der Antidumpingzoll entspricht folgendem festen Betrag in Euro pro Tonne:
Warenbezeichnung
KN-Code
TARIC-Code
Zoll
(EUR je Tonne)
Anderes Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) als in wässriger Lösung
3102 30 90
-
33,25
Mischungen von Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) und Calciumcarbonat oder anderen nicht düngenden anorganischen Stoffen mit einem Gehalt an Stickstoff von mehr als 28 GHT
3102 40 90
-
33,25
Doppelsalze und Mischungen von Ammoniumsulfat und Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) - Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT
3102 29 00
10
33,25
Doppelsalze und Mischungen von Calciumnitrat (Kalksalpeter) und Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) - Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT
3102 60 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT
3102 90 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT, kein Phosphor und kein Kalium enthaltend
3105 10 00
10
33,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 10 00
20
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 10 00
30
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 10 00
40
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und/oder Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 10 00
50
29,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 20 10
30
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 20 10
40
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 20 10
50
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, und Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 20 10
60
29,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von weniger als 3 GHT
3105 51 00
10
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 51 00
20
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 51 00
30
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 9 GHT bis 10,40 GHT
3105 51 00
40
29,79
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von weniger als 3 GHT
3105 59 00
10
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 59 00
20
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 59 00
30
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Phosphor, berechnet als P2O5, von 9 GHT bis 10,40 GHT
3105 59 00
40
29,79
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von weniger als 3 GHT
3105 90 91
30
32,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 3 GHT oder mehr, aber weniger als 6 GHT
3105 90 91
40
31,25
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 6 GHT oder mehr, aber weniger als 9 GHT
3105 90 91
50
30,26
Feste Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat (Ammonsalpeter) von mehr als 80 GHT und einem Gehalt an Kalium, berechnet als K2O, von 9 GHT bis 12 GHT
3105 90 91
60
29,26
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 (15) der Kommission bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Ungeachtet des Artikels 1 gilt der endgültige Antidumpingzoll nicht für die Einfuhren, die gemäß den folgenden Absätzen dieses Artikels in den zollrechtlich freien Verkehr überführt werden.
(2) Einfuhren fester Düngemittel mit einem Gehalt an Ammoniumnitrat von mehr als 80 GHT mit Ursprung in der Ukraine, die derzeit unter den der KN-Codes 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 und ex 3105 90 91 eingereiht werden, zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr, die von ausführenden Herstellern in Rechnung gestellt werden, deren Verpflichtungsangebote von der Kommission angenommen wurden und die namentlich in dem Beschluss 2008/577/EG der Kommission in der jeweils geltenden Fassung genannt sind, sind von dem in Artikel 1 eingeführten Antidumpingzoll befreit, sofern:
-
sie von dem ausführenden Hersteller hergestellt, versandt und dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union direkt in Rechnung gestellt werden und
-
für diese Einfuhren eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird - eine Verpflichtungsrechnung ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die im Anhang dieser Verordnung vorgegeben sind - und
-
die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen.
(3) Bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr entsteht eine Zollschuld:
-
wenn bei den in Absatz 2 genannten Einfuhren festgestellt wird, dass eine oder mehrere der in Absatz 2 aufgeführten Bedingungen nicht erfüllt sind, oder
-
wenn die Kommission die Annahme der Verpflichtung gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung durch eine Verordnung oder einen Beschluss widerrufen hat, die/der Bezug auf die fraglichen Geschäftsvorgänge nimmt und mit der/dem die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt werden.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft. Sie bleibt für einen Zeitraum von zwei Jahren in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 14. Juni 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 512/2010 AL CONSILIULUI
din 14 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
La data de 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (3), o taxă antidumping definitivă („măsurile existente”) de 33,25 EUR per tonă la importurile de nitrat de amoniu („NA”) care se încadrează la codurile CN 3102 30 90 și 3102 40 90 și care sunt originare, printre altele, din Ucraina. Ancheta care a condus la aceste măsuri va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
La data de 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (4), Consiliul a scutit de taxele antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului importurile în Uniune de NA fabricat de societăți ale căror angajamente urmau a fi acceptate de către Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (5), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (6), angajamentele au fost acceptate până la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a ține cont de anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (7), în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis că definiția produsului în cauză ar trebui să fie clarificată și că măsurile în vigoare ar trebui să fie aplicate produsului în cauză în momentul încorporării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de nitrat de amoniu, alături de alte substanțe și substanțe nutritive auxiliare.
(4)
Prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (8), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a decis să prelungească măsurile existente, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005, pentru o perioadă de doi ani.
(5)
Prin Regulamentul (CE) nr. 661/2008 (9), în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive la importurile de NA originar din Rusia.
(6)
Prin Regulamentul (CE) nr. 662/2008 (10), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 442/2007, în sensul acceptării unui angajament de preț oferit de un producător-exportator.
2. Cererea de reexaminare
(7)
Ca urmare a publicării la data de 17 octombrie 2008 (11) a unui aviz de expirare iminentă a unor măsuri antidumping, la data de 22 ianuarie 2009 a fost formulată o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Această cerere a fost formulată de Asociația Europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) („reclamantul”) în numele producătorilor reprezentând o mare parte, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de NA a Uniunii.
(8)
Reclamantul a susținut și a oferit dovezi prima facie suficiente care indică existența unei probabilități de reapariție a dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune în privința importurilor de NA originar din Ucraina („țara în cauză”).
(9)
În urma stabilirii, după consultarea comitetului consultativ, a faptului că au existat dovezi suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 23 aprilie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Ancheta
3.1. Perioada de anchetă
(10)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea existenței unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2005 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).
3.2. Părțile vizate de anchetă
(11)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii despre care se știe că sunt vizați, precum și asociațiile lor, reprezentanții țării exportatoare, reclamantul și producătorii din Uniune cu privire la deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(12)
Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens.
(13)
Ținând cont de numărul mare de producători și importatori din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală de a recurge la eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(14)
În urma analizării informațiilor transmise și ținând cont că zece producători din Uniune și-au exprimat dorința de a coopera, s-a decis că eșantionarea era necesară în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator nu a dat curs cererii de informații din avizul de deschidere.
(15)
Doisprezece producători din Uniune, reprezentând aproximativ 80 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod formal să coopereze în continuare în cadrul anchetei. În acest context, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion reprezentativ pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări de NA în Uniune care poate fi investigat în mod rezonabil în termenul disponibil. Pentru includere în eșantion au fost selectați cinci producători din Uniune reprezentând 57 % din totalul producției industriei din Uniune în cursul PAR.
(16)
Părțile în cauză au fost consultate cu privire la eșantionul selectat, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, și nu au formulat nicio obiecție în acest sens.
(17)
S-au trimis chestionare celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din țara în cauză.
(18)
Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor cinci producători din Uniune care au fost incluși în eșantion și din partea a trei producători-exportatori din țara în cauză.
(19)
Comisia a identificat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului care decurge din acesta, precum și pentru a stabili interesul comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori din Ucraina:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
(b)
Producători din Uniune:
-
GrowHow UK Limited, Regatul Unit,
-
GPN, Paris, Franța,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polonia,
-
Yara SA, Bruxelles, Belgia,
-
Achema, Jonavos, Lituania.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(20)
Produsul în cauză este reprezentat de îngrășămintele solide cu un conținut de nitrat de amoniu depășind 80 % în greutate, originare din Ucraina și care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. NA este un îngrășământ solid conținând azot, folosit frecvent în agricultură. Se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate în cazul peletelor sau al granulelor.
(21)
Ar trebui menționat că gama de utilizări a produsului în cauză a fost clarificată în Regulamentul (CE) nr. 945/2005.
2. Produsul similar
(22)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat faptul că NA este un produs pur, iar calitatea sa și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice oricare ar fi țara sa de origine. S-a constatat astfel că produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori pe piețele lor interne și în țări terțe, precum și cele fabricate și vândute de către producătorii din Uniune pe piața Uniunii au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și în esență aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
1. Generalități
(23)
Trei producători-exportatori din Ucraina au cooperat. Un al patrulea producător-exportator cunoscut nu a cooperat la anchetă.
(24)
Compararea volumului exportat de către cei trei producători-exportatori cooperanți cu volumul total exportat din Ucraina în Uniune a arătat că cei trei producători-exportatori cooperanți au generat mai mult de 90 % din totalul importurilor în Uniune provenite din Ucraina în cursul PAR. Prin urmare, s-a considerat că nivelul de cooperare a fost ridicat.
(25)
Volumul total al importurilor de produs în cauză din Ucraina a fost mic, reprezentând în cursul PAR o cotă de piață de 1,1 % din piața totală a Uniunii.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Valoarea normală
(26)
Se reamintește că, în precedenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor antidumping, Ucraina nu a fost considerată încă o țară cu economie de piață și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe datele obținute de la un producător cooperant din SUA, țara analoagă.
(27)
În prezenta reexaminare, valoarea normală a fost bazată pe datele obținute și verificate la sediile celor trei producători-exportatori cooperanți din Ucraina. Comisia a analizat dacă vânzările lor pe plan intern ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a examinat costul de producție a produsului fabricat și vândut pe piața internă de către producătorii-exportatori cooperanți.
(28)
În ceea ce privește cheltuielile pentru gazul natural, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului natural consumat în producția de NA. Toate datele disponibile și verificate în cursul anchetei au indicat că Ucraina a importat gaz natural din Rusia la un preț care în cursul PAR s-a situat la un nivel cu aproximativ 40 % sub prețul gazului natural din Rusia exportat în Uniune. Totuși, s-a constatat că în ultimul trimestru al PAR prețurile au fost similare.
(29)
S-a constatat că exceptând un tip de produs exportat de un producător, vânzările pe plan intern erau efectuate, în cursul PAR, în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pe piața internă din Ucraina de clienți independenți în temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază sau pe baza unei valori normale calculate pentru tipul de produs care nu a fost vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale. În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție pentru tipul exportat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale (VAG), precum și o marjă de profit rezonabilă. Aceste valori pentru VAG și profit au fost bazate pe date reale privind producția și vânzările produsului similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale, realizate de producătorul în cauză.
(30)
Ar trebui să fie menționat că valoarea normală a fost determinată fără o ajustare a costurilor aferente gazului, suportate de producătorii-exportatori din Ucraina, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta deoarece, astfel cum se arată la considerentele 32-34, utilizarea de costuri autohtone și prețuri neajustate de către producătorii-exportatori din Ucraina în pofida prețurilor aparent distorsionate ale gazului demonstrează cu claritate că în cursul PAR a existat dumping. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
2.2. Prețul de export
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit prin raportare la prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză în momentul vânzării la export către Comunitate. Toate vânzările celor trei producători-exportatori cooperanți s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune.
2.3. Comparația
(32)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, dacă a fost cazul și dacă existau dovezi verificate, s-au efectuat ajustări pentru diferențe de transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, asigurare, comisioane și ambalare.
2.4. Marja de dumping
(33)
Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(34)
Pe baza datelor de la nivelul întregii țări, s-a stabilit o marjă de dumping medie ponderată de 6-7 % pentru cei trei exportatori-producători cooperanți în cauză.
3. Evoluția importurilor în caz de abrogare a măsurilor
3.1. Capacitatea de rezervă și atractivitatea pieței Uniunii
(35)
În cursul PAR, vânzările interne realizate de cei trei producători-exportatori cooperanți au reprezentat în medie 46 % din capacitatea lor de producție.
(36)
Cu toate că cei trei producători-exportatori cooperanți au vândut o mare parte din producția lor pe piața internă, ei au fost dependenți și de exporturile către țări terțe. În cursul PAR, ei au avut o capacitate de rezervă de aproximativ 6 % din consumul Uniunii.
(37)
Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare cu privire la al patrulea producător ucrainean cunoscut care nu a cooperat la anchetă, capacitatea totală de rezervă din Ucraina în cursul PAR a fost estimată la aproximativ 9 % din consumul Uniunii.
(38)
Anumiți producători-exportatori cooperanți ucraineni au pretins că pierdeau tot mai mult din cota de piață internă în beneficiul producătorilor ruși, care pot practica prețuri foarte mici, datorită unor costuri mult mai mici ale gazelor naturale în Rusia. În consecință, a reieșit că este improbabil ca piața internă ucraineană să poată absorbi capacitatea de producție de rezervă și, prin urmare, este probabil ca orice creștere a producției să fie exportată.
(39)
În cursul PAR, cele trei societăți cooperante au exportat NA în multe țări terțe de pe câteva continente. Totuși, ar trebui remarcat că anumite piețe tradiționale ale unor țări terțe sunt închise pentru exporturile din Ucraina fie din cauza măsurilor antidumping în vigoare (de exemplu SUA care aplică măsuri antidumping în valoare mai mare de 100 %) și/sau din cauza unor restricții din sfera siguranței (de exemplu Republica Populară Chineză, Australia). În orice caz, Uniunea este piața de export cea mai mare, cea mai atractivă și în același timp cea mai apropiată geografic. Atractivitatea ei este amplificată suplimentar de avantajele logistice care rezultă din costul mic al transportului feroviar în Ucraina.
(40)
Ținând cont de cele expuse anterior, nu se poate exclude că o mare parte din capacitatea de rezervă disponibilă în Ucraina ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.
3.2. Prețurile pe diverse piețe de export
(41)
O analiză a prețurilor de export practicate de cei trei producători-exportatori ucraineni cooperanți în cazul unor țări terțe a arătat că, în cursul PAR, prețurile de export către țări terțe, în cazul în care au fost stabilite pe baza unui nivel CIF utilizând prețurile pentru transportul internațional menționate în cererea de reexaminare, au fost cu până la 25 % mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune.
(42)
Prin urmare, din aceste considerente a reieșit că ar exista interes ca exporturile ucrainene către țări terțe să fie redirecționate către Uniune în cazul abrogării măsurilor. Prețurile mai mari de pe piața Uniunii ar permite exportatorilor ucraineni să obțină marje de profit mai mari.
(43)
Pe baza cifrelor furnizate de cei trei producători-exportatori cooperanți, s-a putut stabili, de asemenea, că, la nivelul întregii țări, exporturile din Ucraina către alte țări terțe au fost efectuate în cursul PAR la prețuri de dumping.
3.3. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului
(44)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din Ucraina reprezintă în continuare un dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping în vigoare în prezent sunt abrogate. Într-adevăr, ținând cont de capacitatea de rezervă existentă în Ucraina și de atractivitatea pieței Uniunii, reiese că există un interes ca producătorii-exportatori ucraineni să (i) crească nivelul exporturilor către piața Uniunii și (ii) să redirecționeze exporturile de NA dinspre piețele altor țări terțe către piața Uniunii la prețuri de dumping, cel puțin în cazul a doi producători-exportatori.
(45)
Mai mult, prețurile de export medii ponderate practicate de producătorii-exportatori cooperanți în cazul piețelor țărilor terțe au fost considerabil mai mici decât prețul de piață predominant din Uniune. Acest aspect crește probabilitatea unor exporturi mai mari din Ucraina către Uniune la prețuri de dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(46)
Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de 16 societăți sau grupuri de societăți a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(47)
Doisprezece producători din Uniune au cooperat la anchetă:
-
Achema AB (Lituania),
-
Agropolychim JSC (Bulgaria),
-
Azomureș (România),
-
BASF AG (Germania),
-
Fertiberia SA (Spania),
-
GPN SA (Franța),
-
GrowHow UK Ltd (Regatul Unit),
-
Neochim PLC (Bulgaria),
-
Nitrogénművek Rt (Ungaria),
-
Yara (Belgia, Franța, Germania, Italia și Țările de Jos),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polonia),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polonia).
(48)
Ținând cont că acești 12 producători din Uniune au reprezentat aproximativ 80 % din producția totală din Uniune în cursul PAR, se consideră că ei reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. La ei se va face referire prin sintagma „industria din Uniune”.
(49)
Astfel cum s-a menționat la considerentele 14 și 15 de mai sus, selectarea eșantionului format din cinci producători din Uniune s-a făcut dintre acești doisprezece producători din Uniune. Toți producătorii care au constituit eșantionul au cooperat și au trimis răspunsuri la chestionare în termenul stabilit. În plus, ceilalți șapte producători cooperanți au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.
E. SITUAȚIA DE PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(50)
Consumul aparent din Uniune a fost stabilit pe baza volumului de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, a volumului de vânzări realizat de ceilalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor Eurostat pentru totalul importurilor în Uniune și a informațiilor din răspunsurile la chestionare transmise de societățile cooperante în privința importurilor de produs în cauză provenite din Ucraina. Având în vedere extinderea Uniunii Europene la 27 de state membre în 2007, pentru a se asigura claritatea și coerența analizei, toți indicatorii privind prejudiciul au fost stabiliți pe baza pieței UE-27 pentru întreaga perioadă luată în considerare.
(51)
Între 2005 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 10 %.
2005
2006
2007
2008
PAR
Consumul total din Uniune în tone
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indice (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor provenite din Ucraina
(52)
Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor provenite din Ucraina au crescut, astfel cum se poate constata din tabelul de mai jos. Tendințele manifestate de cantități și prețuri s-au bazat pe informațiile obținute din răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, pe statisticile privind importurile (Eurostat) și pe statisticile ucrainene privind exporturile.
2005
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor (tone)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Cota de piață
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Prețurile importurilor (EUR/tonă)
123
139
145
259
230
Indice (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Volumul importurilor din Ucraina a scăzut continuu până în 2007, dar în PAR a atins aproape același nivel ca în 2005. Cota de piață a Ucrainei a crescut puțin, de la 1 % în 2005 la 1,1 % în PAR. Prețurile unitare au evoluat pozitiv, de la 123 la 230 EUR/tonă în cursul perioadei considerate. Această creștere din PAR trebuie evaluată din perspectiva evoluției prețurilor pe plan mondial, precum și a prețurilor principalei materii prime.
(54)
Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR, prețurile franco fabrică din industria Uniunii practicate în cazul unor clienți independenți au fost comparate cu prețurile de import CIF la granița Uniunii practicate de unii producători-exportatori cooperanți din țara în cauză, ajustate în mod corespunzător pentru a reflecta prețul final la cumpărător. Ținând cont de cele de mai sus, compararea a arătat că importurile provenite din Ucraina au subcotat în cursul PAR prețurile din Uniune în medie cu 22,5 %. S-a constatat că există în continuare o marjă de subcotare de 11 % de la exportatorii ucraineni în cazul în care taxa antidumping a fost adăugată la prețurile practicate de aceștia în relația cu Uniunea.
3. Importuri din alte țări
(55)
Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei luate în considerare este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
2005
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenite din Rusia (tone)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Cota de piață
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Prețurile importurilor provenite din Rusia (EUR/tonă)
122
124
144
275
235
Volumul importurilor provenite din Georgia (tone)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Cota de piață
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Prețurile importurilor provenite din Georgia (EUR/tonă)
164
177
174
325
304
Volumul importurilor provenite din Kazahstan (tone)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Cota de piață
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Prețurile importurilor provenite din Kazahstan (EUR/tonă)
0
147
151
255
242
Volumul importurilor provenite din toate celelalte țări (tone)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Cota de piață
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Prețurile importurilor provenite din toate celelalte țări (EUR/tonă)
190
170
240
242
265
(56)
În 2008 și în cursul PAR a existat o creștere semnificativă a prețurilor practicate pe piața Uniunii de toate țările terțe. A reieșit că, exceptând Rusia, toate țările menționate în tabelul de mai sus au crescut volumele de export în Uniune în cursul perioadei considerate. În cazul importurilor provenite din Rusia, acestea fac obiectul unei taxe antidumping fixe în valoare de 47,07 EUR per tonă și au fost importate, la fel ca și importurile provenite din Ucraina, la prețul cel mai mic în raport cu cel practicat de toate celelalte țări exportatoare.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(57)
În temeiul articolului 5 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
4.1. Observații preliminare
(58)
Deoarece s-a recurs la eșantionare în cazul anchetei de stabilire a prejudiciilor, anumiți indicatori relevanți pentru prejudiciu cum ar fi producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață, productivitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă au fost analizați pentru industria din Uniune considerată în întregime („Uniunea” în tabelurile de mai jos). Alți indicatori ai prejudiciului din sfera performanțelor societăților individuale, cum ar fi prețurile, stocurile, costurile de producție, profitabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital au fost examinate pe baza informațiilor colectate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion („PE” în tabelurile de mai jos).
4.2. Date privind industria din Uniune considerată în întregime
(a) Producția
(59)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 18 % între 2005 și PAR, mai exact de la un nivel de aproximativ 7 milioane de tone în 2005 la un nivel de aproximativ 5,8 milioane de tone în cursul PAR. În ceea ce privește producția pentru utilizarea captivă, ea a rămas la niveluri modeste în cursul perioadei considerate și nu a afectat situația industriei din Uniune, în special în cursul PAR.
2005
2006
2007
2008
PAR
Producția Uniunii (tone)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indice (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Producția Uniunii utilizată pentru transferuri captive
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
Ca % din producția totală
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
(b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(60)
Capacitatea de producție a rămas practic stabilă în cursul perioadei considerate. Concordant cu scăderea producției, utilizarea rezultată a capacității a scăzut, de la un nivel de 55 % în 2005 la un nivel de 45 % în cursul PAR. Astfel cum s-a menționat deja în ancheta inițială, utilizarea capacității pentru NA poate fi afectată de producția altor produse care pot fi fabricate cu același echipament de producție. În consecință, tendința utilizării capacității este mai puțin relevantă pentru evaluarea situației economice din industria Uniunii.
2005
2006
2007
2008
PAR
Capacitatea Uniunii (tone)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Utilizarea capacității Uniunii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
(c) Volumul vânzărilor
(61)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 14 % între 2005 și PAR. Această evoluție trebuie privită pe fondul unui consum în scădere la nivelul Uniunii în aceeași perioadă.
2005
2006
2007
2008
PAR
Volumul de vânzări ale industriei din Uniune (tone) către clienți independenți
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indice (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către clienți independenți din țări terțe (tone)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indice (2005 = 100)
100
82
72
63
62
(d) Cota de piață
(62)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a rămas stabilă din 2005 până în 2008, dar a scăzut cu trei puncte procentuale între 2008 și PAR.
2005
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indice (2005 = 100)
100
100
100
100
96
(e) Nivelul de ocupare a forței de muncă
(63)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 8 % între 2005 și PAR.
2005
2006
2007
2008
PAR
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria Uniunii aferentă produsului în cauză
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indice (2005 = 100)
100
99
95
96
92
(f) Productivitatea
(64)
În cursul perioadei considerate, producția medie per persoană încadrată în muncă din industria Uniunii a scăzut cu 11 %. Acest aspect se explică prin faptul că scăderea relativă a producției a depășit scăderea relativă a nivelului de încadrare în muncă.
2005
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea Uniunii (tone per încadrat în muncă)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indice (2005 = 100)
100
90
105
94
89
(g) Dimensiunea marjei de dumping
(65)
În ceea ce privește dimensiunea marjei reale de dumping, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor provenite din Ucraina, se consideră că acest impact nu este unul semnificativ, iar indicatorul nu este relevant pentru analiza prejudiciului.
4.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(a) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(66)
Prețurile medii nete de vânzare practicate de producătorii din industria Uniunii care au fost incluși în eșantion au crescut semnificativ în 2008 și în cursul PAR, reflectând condițiile predominant favorabile de pe piața internațională a NA în cursul perioadei respective.
2005
2006
2007
2008
PAR
Prețul unitar al PE (EUR/tonă)
165
182
189
309
315
Indice (2005 = 100)
100
110
115
187
191
(b) Stocurile
(67)
Nivelul stocurilor finale ale industriei din Uniune a scăzut cu 26 % din 2005 până la PAR. O creștere bruscă înregistrată în 2006 s-a datorat scăderii accentuate a volumului vânzărilor între 2005 și 2006.
2005
2006
2007
2008
PAR
Stocuri finale ale PE (tone)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indice (2005 = 100)
100
177
125
91
74
(c) Salariile
(68)
Între 2005 și PAR, salariul mediu per angajat a crescut cu 6 %, astfel cum se poate observa în tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și nivelul general redus de încadrare în muncă, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată.
2005
2006
2007
2008
PAR
Costul mediu al forței de muncă per angajat pentru PE (000 EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indice (2005 = 100)
100
102
107
111
106
(d) Investițiile
(69)
Investițiile anuale în produsul similar efectuate de cei cinci producători incluși în eșantion au evoluat pozitiv în cursul perioadei considerate crescând cu 70 %. Aceste investiții vizau în principal modernizarea anumitor utilaje. Aceasta arată că industria din Uniune manifestă o determinare continuă de a-și spori competitivitatea.
2005
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete ale PE (000 EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indice (2005 = 100)
100
112
138
158
170
(e) Profitabilitatea și randamentul investițiilor
(70)
Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion s-a îmbunătățit considerabil, în special începând cu 2006, atingând valoarea de 28,1 % din valoarea volumului total de vânzări în cursul PAR. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința pozitivă a profitabilității pe parcursul perioadei considerate.
2005
2006
2007
2008
PAR
Profitabilitatea PE în cazul vânzărilor în UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indice (2005 = 100)
100
85
162
274
304
RI pentru PE (profitul în % din valoarea contabilă netă a investiției)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indice (2005 = 100)
100
73
117
310
324
(f) Fluxul de numerar și capacitatea de a atrage capital
(71)
Fluxul de numerar a crescut semnificativ în cursul perioadei considerate și este concordant cu evoluția profitabilității generale în cursul perioadei respective.
2005
2006
2007
2008
PAR
Flux de numerar în cazul PE (000 EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indice (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți în a atrage capital pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, este de menționat că în condițiile în care câteva dintre aceste societăți fac parte din grupuri mari, ele își finanțează activitățile din surse aflate în interiorul grupului căruia îi aparțin, fie printr-un regim de centralizare a numerarului, fie prin împrumuturi în interiorul grupului acordate de societățile-mamă.
5. Concluzie
(73)
Între 2005 și PAR, majoritatea indicatorilor privind prejudiciul a evoluat pozitiv: prețul unitar de vânzare și profitabilitatea s-au îmbunătățit substanțial, aceasta din urmă atingând o valoare de 28,1 % în cursul PAR. Investițiile, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au evoluat, de asemenea, pozitiv.
(74)
Cu toate că producția și volumul de vânzări au scăzut considerabil de-a lungul perioadei considerate, această scădere trebuie interpretată în contextul contracției pieței Uniunii cu aproximativ 10 %.
(75)
În ansamblu, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit semnificativ față de situația sa anterior instituirii măsurilor antidumping asupra importurilor de NA din țara în cauză în anul 2001.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Generalități
(76)
În contextul existenței unei probabilități de reapariție a prejudiciului au fost analizați doi parametri principali: (i) volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză și (ii) efectul probabil al volumelor și al prețurilor estimate ale importurilor provenite din țara în cauză asupra industriei Uniunii.
2. Volumele de export probabile și prețurile practicate de țara în cauză
(77)
Există o capacitate de rezervă cunoscută de aproximativ 650 000 de tone în cazul producătorilor ucraineni cooperanți, reprezentând 9 % din piața Uniunii, astfel cum se menționează la considerentul 37. Acest surplus de capacitate indică faptul că producătorii ucraineni au posibilitatea de a crește rapid producția lor actuală și, în consecință, exporturile lor de NA.
(78)
În plus, având în vedere piața lor internă relativ mică, producătorii ucraineni depind foarte mult de exporturile către țări terțe. Așa cum s-a explicat la considerentul (41), aceste exporturi au fost realizate la prețuri în mod semnificativ mai mici decât prețurile predominante de pe piața Uniunii.
(79)
Pe baza faptelor și considerațiilor de mai sus, reiese că piața Uniunii ar fi atractivă pentru producătorii-exportatori ucraineni în materie de prețuri, în raport cu toate celelalte piețe de export. Astfel, este rezonabil de așteptat ca o parte considerabilă din volumele exportate către țări terțe să fie direcționate către piața Uniunii, în cazul în care măsurile vor expira. Proximitatea pieței Uniunii, în raport cu alte piețe de export, ar face, de asemenea, ca piața Uniunii să fie și mai atractivă și, în consecință, ar putea crește probabilitatea redirecționării exporturilor actuale realizate de producătorii ucraineni dinspre țări terțe către Uniune.
(80)
Având în vedere poziția de piață actualmente slabă a produselor ucrainene în Uniune, exportatorii ucraineni ar trebui să câștige cotă de piață sau să își lărgească baza de clienți, fiind probabil ca aceștia să soluționeze această situație prin oferirea NA la prețuri de dumping, astfel cum s-a întâmplat în cursul PAR.
(81)
Pe baza celor menționate mai sus, există, prin urmare, probabilitatea ca volume semnificative de NA produs în Ucraina să fie redirecționate către piața Uniunii la prețuri de dumping care să subcoteze substanțial prețurile practicate de industria din Uniune, în cazul în care măsurile ar expira.
3. Impactul asupra industriei din Uniune al volumelor de export estimate și efectele asupra prețului în cazul abrogării măsurilor
(82)
Ancheta a arătat că NA este o marfă pentru care prețurile pot fi afectate semnificativ de prezența unor importuri cu prețuri mici care subcotează prețurile industriei din Uniune. Cu alte cuvinte, piața NA din Uniune este relativ volatilă. Condițiile favorabile la nivelul pieței mondiale de NA care au prevalat în cursul perioadei considerate au jucat un rol important în menținerea prețurilor la un nivel mare, iar măsurile antidumping aplicabile au diminuat posibilitatea distorsiunii prețurilor de pe piața Uniunii. În cursul respectivei perioade, a existat un echilibru strâns între ofertă și cerere ceea ce a avut ca rezultat creșterea prețurilor îngrășămintelor azotate, care sunt produse comercializate. NA este și el un produs comercializat al cărui preț este influențat de numeroși factori, cum ar fi prețul gazului natural, care are un impact considerabil asupra ofertei deoarece este cel mai important element din cost, apoi condițiile meteorologice, recoltele și nivelurile stocurilor de grâne, care în ansamblu determină diminuarea sau creșterea cererii de îngrășăminte.
(83)
În ceea ce privește îndeosebi piața Uniunii, este de așteptat ca cererea de NA să crească ușor față de nivelul observat în PAR. Având în vedere faptul că prețurile practicate de producătorii-exportatori ucraineni au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune, creșterea probabilă a volumelor de import din Ucraina ar obliga industria din Uniune fie să reducă considerabil prețurile practicate de ea, implicit profiturile, fie să piardă o cotă de piață semnificativă și astfel să-și reducă veniturile, fie ambele. Restructurarea cu succes a industriei din Uniune ar putea contrabalansa probabil doar parțial o astfel de depreciere probabilă a prețurilor, întregul proces de redresare putând fi periclitat. Prin urmare, abrogarea măsurilor ar putea conduce la deteriorarea situației economice generale a industriei din Uniune.
4. Concluzie cu privire la probabilitatea reapariției prejudiciului
(84)
Faptele și considerațiile de mai sus conduc la concluzia că, în eventualitatea expirării măsurilor actuale, exporturile din țara în cauză ar fi probabil mai semnificative și la prețuri de dumping care vor subcota prețurile practicate de industria din Uniune. După toate probabilitățile, aceasta ar avea ca efect apariția unei tendințe de scădere a prețurilor de pe piață, cu un impact estimat ca fiind negativ asupra situației economice a industriei din Uniune. Mai exact, aceasta ar împiedica redresarea financiară care s-a obținut în cursul perioadei considerate, conducând la reapariția prejudiciului.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(85)
S-a analizat dacă au existat motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se reînnoiască măsurile antidumping în vigoare. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost examinat, pe baza tuturor dovezilor prezentate, impactul reînnoirii măsurilor asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură și consecințele expirării lor.
(86)
Pentru a evalua impactul unei eventuale mențineri a măsurilor, toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(87)
Ar trebui reamintit că, în ancheta inițială, s-a considerat că instituirea măsurilor nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
2. Interesul industriei din Uniune
(88)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest aspect a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatată după impunerea măsurilor antidumping în 2001. Mai exact, industria din Uniune a înregistrat un profit mai mare între 2005 și PAR și s-a restructurat cu succes.
(89)
Astfel, este de așteptat în mod rezonabil că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma măsurilor instituite în prezent și să își continue redresarea prin menținerea și stabilizarea profitabilității sale. În eventualitatea în care măsurile nu vor fi menținute, este probabil să reapară importuri sporite la prețuri de dumping provenind din țara în cauză, cauzând astfel prejudicii industriei din Uniune prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor de vânzare, ceea ce ar afecta negativ situația sa financiară, în prezent pozitivă.
3. Interesul importatorilor
(90)
Astfel cum se menționează la considerentul 14 de mai sus, niciun importator nu a indicat disponibilitatea sa de a fi inclus în eșantion și de a furniza informațiile de bază solicitate în formularul privind eșantionarea. Se reamintește că, în cadrul anchetelor precedente, s-a constatat că impactul instituirii de măsuri nu ar fi semnificativ deoarece, ca regulă, importatorii comercializează nu doar NA, ci și alte îngrășăminte, în cantități semnificative. Eliminarea măsurilor antidumping asupra altor îngrășăminte nu poate decât să susțină cele afirmate anterior. În contextul respectiv, măsurile antidumping aplicabile importurilor de uree originară din Rusia și Belarus, precum și cele din Croația, Libia și Ucraina au fost eliminate în august 2007 și, respectiv, în martie 2008 (13). Cu toate acestea, în absența cooperării importatorilor și, astfel, a oricăror dovezi concludente care să permită evaluarea oricăror consecințe negative semnificative, s-a concluzionat că nu există motive covârșitoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
(91)
Nu există informații fiabile care să indice faptul că menținerea măsurilor va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau comercianților.
4. Interesul utilizatorilor
(92)
Utilizatorii de NA din Uniune sunt agricultorii. În cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, având în vedere efectul mic al NA asupra costurilor suportate de agricultori, orice creștere a acestor costuri a determinat o mică probabilitate de a avea un efect advers semnificativ asupra lor.
(93)
În cadrul prezentei investigații, două asociații de agricultori au transmis comentarii pledând pentru eliminarea măsurilor. Ei au susținut în esență că reforma politicii agricole comune din 2003 a redus utilizarea mecanismului intervenției în piață și a rupt legătura între sprijinul din partea Uniunii și producție. În consecință, acest proces de liberalizare a forțat agricultorii din Uniune să funcționeze în condițiile de piață conforme cu piața globală. Doar libera alegere a furnizorilor de NA ar putea împiedica creșterea substanțială a prețurilor produselor agricole.
(94)
Totuși, posibila menținere a actualelor măsuri antidumping nu va împiedica utilizatorii să-și aleagă liber furnizorii lor de NA, în schimb va menține condiții de piață echitabile în Uniune, unde nivelul real de concurență va fi mai accentuat. Prin urmare, pe baza celor expuse mai sus, se poate concluziona că menținerea măsurilor antidumping împotriva Ucrainei nu va avea efecte adverse semnificative asupra utilizatorilor produsului în cauză.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(95)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(96)
Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Observațiile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, acolo unde se impunea.
(97)
Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de NA originar din Ucraina ar trebui menținute. Se reamintește că aceste măsuri sunt reprezentate de taxe specifice.
(98)
Astfel cum se menționează la considerentul 28, prețurile de import în Ucraina ale gazului natural au evoluat convergent cu prețurile gazului cel mai des întâlnite pe piața Uniunii în ultimul trimestru al PAR. Prin urmare, prejudiciile potențiale ale dumpingului pot fi afectate de impactul asupra prețurilor de export determinat de creșterile costurilor de producție cauzate de evoluția prețurilor interne ale gazului, în cazul în care aceasta din urmă se dovedește a fi de durată. Prin urmare, se consideră prudent să se limiteze menținerea măsurilor la o perioadă de doi ani.
(99)
Angajamentele acceptate prin Decizia 2008/577/CE (14) a Comisiei rămân în vigoare,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu care depășește 80 % în greutate, originar din Ucraina, care se încadrează în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91.
(2) Nivelul taxei antidumping este o sumă fixă în EUR/tonă în conformitate cu tabelul de mai jos:
Denumirea produsului
Codul NC
Codul TARIC
Nivelul taxei
(EUR/tonă)
Nitrat de amoniu, altul decât în soluție apoasă
3102 30 90
-
33,25
Amestecuri de nitrat de amoniu cu carbonat de calciu sau alte substanțe anorganice fără putere de fertilizare, cu un conținut de azot de peste 28 % din greutate
3102 40 90
-
33,25
Săruri duble și amestecuri de sulfat de amoniu și de nitrat de amoniu - Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
3102 29 00
10
33,25
Săruri duble și amestecuri de nitrat de calciu și de nitrat de amoniu - Îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
3102 60 00
10
33,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate
3102 90 00
10
33,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, care nu conțin nici fosfor, nici potasiu
3105 10 00
10
33,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
3105 10 00
20
32,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
3105 10 00
30
31,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
3105 10 00
40
30,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și/sau cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
3105 10 00
50
29,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
3105 20 10
30
32,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
3105 20 10
40
31,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
3105 20 10
50
30,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate, cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
3105 20 10
60
29,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate
3105 51 00
10
32,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
3105 51 00
20
31,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
3105 51 00
30
30,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate
3105 51 00
40
29,79
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de maximum 3 % din greutate
3105 59 00
10
32,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
3105 59 00
20
31,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
3105 59 00
30
30,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de fosfor evaluat ca P2O5 de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 10,4 % din greutate
3105 59 00
40
29,79
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de maximum 3 % din greutate
3105 90 91
30
32,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 3 % din greutate, dar de maximum 6 % din greutate
3105 90 91
40
31,25
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 6 % din greutate, dar de maximum 9 % din greutate
3105 90 91
50
30,26
Îngrășăminte solide, cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate și cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 9 % din greutate, dar de maximum 12 % din greutate
3105 90 91
60
29,26
(3) În cazul în care mărfurile se deteriorează înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau care urmează să fie plătit este calculat proporțional în vederea determinării valorii în vamă în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (15), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, se reduce cu un procent corespunzător calculării proporționale a prețului efectiv plătit sau care urmează să fie plătit.
(4) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 1, taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu alineatele următoare ale prezentului articol.
(2) Importurile de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu de peste 80 % din greutate originare din Ucraina, încadrate la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91 pentru punere în liberă circulație care sunt facturate de producătorul-exportator de la care provine angajamentul acceptat de Comisie și a cărui denumire figurează în Decizia 2008/577/CE a Comisiei, astfel cum este modificată periodic, sunt exceptate de la taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:
-
importurile să fie fabricate, expediate și facturate direct de producătorul-exportator primului client independent din Comunitate; și
-
astfel de importuri să fie însoțite de o factură privind angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și
-
bunurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura privind angajamentul.
(3) Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:
-
oricând se stabilește, în legătură cu importurile descrise la alineatul (2), că una sau mai multe dintre condițiile indicate la alineatul respectiv nu sunt respectate; sau
-
atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară ca nefiind valabile facturile relevante privind angajamentul.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament rămâne în vigoare pentru o perioadă de doi ani.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 14 iunie 2010.