DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 248/2011 DES RATES
vom 9. März 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 (2) („vorläufige Verordnung“) führte die Kommission einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein.
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines am 3. November 2009 gestellten Antrags („Antrag“) eingeleitet, der von der Association des Producteurs de Fibre de Verre Européens (APFE, inzwischen umbenannt in „GlassFibreEurope“) („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht wurde, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten entfällt.
(3)
Wie unter Randnummer 14 der vorläufigen Verordnung bereits erläutert, betraf die Dumping- und Schadensuntersuchung den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. WEITERES VERFAHREN
(4)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Maßnahmen beschlossen wurde („vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden außerdem gehört.
(5)
Die Kommission holte alle weiteren Informationen ein, die sie für ihre endgültigen Feststellungen als notwendig erachtete. Neben den unter Randnummer 11 der vorläufigen Verordnung erwähnten Kontrollbesuchen wurde ein weiterer Kontrollbesuch im Betrieb von Saertex in Saerbeck, Deutschland, durchgeführt, einem der Verwender von Glasfasern, der den Verwenderfragebogen zurücksandte.
(6)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der VR China und die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll entsprechend der Änderung nach dieser Verordnung empfohlen werden sollten („endgültige Unterrichtung“). Nach dieser Unterrichtung wurde den Parteien ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(7)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden geprüft und - soweit angezeigt - berücksichtigt.
1. Gegenstand der Untersuchung: Einfuhren mit Ursprung in Malaysia, Taiwan und der Türkei
(8)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in Malaysia, Taiwan und der Türkei hätten ebenfalls Gegenstand dieser Untersuchung sein sollen. Er führte an, aufgrund der Nichtberücksichtigung dieser Länder komme es zu einer Diskriminierung, denn nach den vorläufigen Feststellungen sei das Volumen der Einfuhren aus diesen drei Ländern nicht unerheblich und es lägen Anscheinsbeweise für eine Preisunterbietung vor.
(9)
Hierzu ist zunächst darauf hinzuweisen, dass zum Zeitpunkt der Einleitung des Verfahrens keine Anscheinsbeweise für Dumping, eine Schädigung und einen ursächlichen Zusammenhang vorlagen - wie nach Artikel 5 Absatz 2 der Grundverordnung erforderlich -, die die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren aus diesen Ländern gerechtfertigt hätten. Vielmehr legten die Antragsteller in Bezug auf die Einfuhrmengen Informationen vor, nach denen die Einfuhren aus anderen Ländern sowie die entsprechenden Marktanteile seit 2004 rückläufig waren.
(10)
Was Malaysia, Taiwan und die Türkei betrifft, so bestätigte die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung durchgeführte Analyse, dass sowohl die Einfuhren aus Taiwan als auch diejenigen aus der Türkei im Bezugszeitraum zurückgingen (von 2,0 % auf 1,5 % beziehungsweise von 2,9 % auf 2,5 %), während die Einfuhren aus Malaysia leicht anstiegen (von 1,0 % auf 1,7 %). Diese Einfuhrmengen liegen zwar über den Mengen, die nach der in Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung vorgesehenen Geringfügigkeitsschwelle für die Einbeziehung dieser Länder in die Untersuchung erforderlich sind, doch waren andere Voraussetzungen nicht erfüllt. Insbesondere wurden keine Informationen vorgelegt, die darauf hindeuten würden, dass die Einfuhren aus diesen Ländern gedumpt waren. Die Forderung nach einer Einbeziehung Malaysias, Taiwans und der Türkei wird daher zurückgewiesen.
C. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(11)
Es sei daran erinnert, dass es sich - wie unter Randnummer 15 der vorläufigen Verordnung dargelegt - bei der betroffenen Ware, wie sie in der Einleitungsbekanntmachung beschrieben wurde, um Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings, Vorgarne und Garne aus Glasfaserfilamenten sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle - handelt, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 und ex 7019 31 00 eingereiht werden („betroffene Ware“).
(12)
Wie unter Randnummer 19 der vorläufigen Verordnung dargelegt, wurde ferner beschlossen, Garne vorläufig als Teil der betroffenen Ware anzusehen, jedoch vorbehaltlich der weiteren Sachaufklärung im endgültigen Stadium der Untersuchung.
1.1. Garne
(13)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Maßnahmen wurde der Frage weiter nachgegangen, ob Garne, wie gefordert, ausgeschlossen werden sollten. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass vor der Einführung vorläufiger Maßnahmen in einer Vielzahl von Stellungnahmen der Ausschluss von Garnen gefordert worden war (siehe Randnummern 18 und 19 der vorläufigen Verordnung). Darüber hinaus gingen nach der Einführung der vorläufigen Maßnahmen zahlreiche zusätzliche und ausführlichere Informationen von interessierten Parteien ein. All diese Stellungnahmen wurden, wie nachstehend erläutert, eingehend geprüft.
(14)
Mehrere interessierte Parteien brachten vor, Garne sollten von den anderen drei unter Randnummer 17 der vorläufigen Verordnung erwähnten Warengrundtypen unterschieden werden, denn i) Garne hätten andere materielle und chemische Eigenschaften, ii) das Herstellungsverfahren für Garne unterscheide sich von dem der drei anderen Warengrundtypen und iii) Garne würden für andere Zwecke verwendet.
(15)
Was die Argumente unter i) und ii) anbelangt, so wurden Nachweise übermittelt, die auf charakteristische Merkmale von Rovings, Stapelfasern und Matten einerseits und von Garnen andererseits hinwiesen. Genauer gesagt werden Matten und Stapelfasern den Informationen zufolge typischerweise aus Rovings und nicht aus Garnen hergestellt. Nach der endgültigen Unterrichtung bestritt der Wirtschaftszweig der Union diese Unterscheidung und führte an, dass manche Spezialstapelfasern sehr wohl aus Garn hergestellt würden. Die Tatsache, dass es einige Spezialstapelfasern gibt, die aus Garn hergestellt werden, bedeutet jedoch nicht, dass Garne als Teil der Definition der betroffenen Ware angesehen werden sollten (siehe auch Randnummer 20).
(16)
Was das erste Vorbringen bezüglich der Unterschiede bei den grundlegenden chemischen und materiellen Eigenschaften angeht, so wurde von einer interessierten Partei eine Studie eines führenden Forschungsinstituts vorgelegt. In dieser Studie wurden unter anderem die materiellen und chemischen Eigenschaften von Rovings und Garnen miteinander verglichen. Nach der endgültigen Unterrichtung wurden zu den Ergebnissen dieses Vergleichs einige Vorbehalte geltend gemacht, die wiederum bestimmte Garnverwender zu wichtigen Stellungnahmen veranlassten. Aus diesen Informationen kann geschlossen werden, dass ein wesentlicher chemischer Bestandteil von Rovings, Matten und Stapelfasern „Silan“ ist, ein chemischer Haftvermittler, der die Haftung am Harz der Matrix verbessert. Bei der Herstellung von Garnen wird dieser chemische Hilfsstoff normalerweise nicht verwendet, sondern meist - als Gleit- und Schutzmittel - ein chemischer Hilfsstoff auf Stärke-Öl-Basis („Schlichte“); durch diesen kann das Garn den Beanspruchungen beim Hochgeschwindigkeitsweben standhalten. Im Gegensatz zu den Rovings, bei denen der Haftvermittler die Harzanhaftung verbessert, wirkt die „Schlichte“ der Harzanhaftung entgegen. In Bezug auf die grundlegenden chemischen Eigenschaften wurde ferner festgestellt, dass der für Garne verwendete Glasrohstoff eine gleichförmigere Zusammensetzung aufweist und uniformer ist als der Rohstoff für die anderen Warentypen.
(17)
Was die materiellen Eigenschaften betrifft, so haben Garne offensichtlich nicht dieselben grundlegenden Eigenschaften wie die anderen Warentypen. Erstens bestehen Garne im Allgemeinen anerkanntermaßen aus einem feineren Material mit einem viel geringeren Faserdurchmesser und einer viel geringeren linearen Dichte als Rovings. Zweitens handelt es sich bei Garn um den einzigen gedrehten Warentyp (wobei es auch ungedrehtes Garn (Zero-Twist-Garn) gibt).
(18)
In Bezug auf das zweite Vorbringen hinsichtlich der Unterschiede im Herstellungsverfahren sind sich zwar alle Parteien einig, dass die vier Warengrundtypen aus einer Quarzsand, Soda, Kalkstein, Kaolin und Dolomit enthaltenden Glasschmelze hergestellt werden, die durch eine perforierte hitzebeständige Platin-Rhodium-Spinndüse extrahiert wird, aber das Verfahren zur Herstellung von Garnen weist gegenüber dem für die anderen untersuchten Waren doch einige wichtige Unterschiede auf. So ist bei der Herstellung von Garnen eine größere Genauigkeit sowie eine gleichförmige Temperatur und Energiezufuhr erforderlich, wobei strengere Kontrollparameter angewendet werden müssen (Durchsatz der Spinndüsen usw.). Da die Löcher der Spinndüsen kleiner sind, ist der Produktionsausstoß im Vergleich zu den anderen Waren erheblich niedriger. Daher werden die Schmelzöfen normalerweise entweder zur Herstellung von Garnen oder zur Herstellung von Rovings verwendet - aus wirtschaftlichen Gründen verfahren die Glasfaserhersteller nämlich so, dass derselbe Schmelzofen nicht abwechselnd bei der Herstellung dieser beiden Waren eingesetzt wird. Ein weiterer Unterschied im Herstellungsverfahren besteht darin, dass Garne im Anschluss an das Düsenziehverfahren noch verdreht werden.
(19)
Hinsichtlich des Arguments unter iii) in Bezug auf die Unterschiede bei den Anwendungen wurde festgestellt, dass die im Vergleich zu Rovings, Stapelfasern und Matten anderen chemischen Eigenschaften von Garnen im Zusammenhang mit den anderen Verwendungen von Garnen stehen. Es war zwar vorläufig der Schluss gezogen worden, dass „fast alle Typen der betroffenen Ware (…) im Wesentlichen für dieselben Zwecke verwendet werden“, doch auf der Grundlage der nach der vorläufigen Unterrichtung eingegangenen Stellungnahmen wurde dieser Punkt weiter untersucht und es wurde festgestellt, dass Rovings, Stapelfasern und Matten zur Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen eingesetzt werden, Garne dagegen in erster Linie bei der Herstellung technischer Werkstoffe mit viel geringerem Gewicht für Anwendungen im Bereich der technischen Gewebe wie beispielsweise für hochwertige Isolations-, Schutz- und Filtrationszwecke. In manchen Fällen wären Garne möglicherweise auch für Verstärkungszwecke geeignet; dies beträfe allerdings lediglich sehr wenige Fälle und auch dann wäre eine solche Verwendung angesichts der im Vergleich zu Rovings sehr hohen Kosten von Garn aus wirtschaftlichen Gründen eher unwahrscheinlich.
(20)
In Anbetracht der oben angeführten Unterschiede ist es nicht überraschend, dass auch der Markt eine Unterscheidung zwischen Garn und den anderen drei Waren macht. So wurde sowohl von den Verwendern als auch vom Wirtschaftszweig der Union ein Marktbericht vorgelegt, der in einer unabhängigen Fachzeitschrift für Verbundstoffe veröffentlicht worden war. In diesem Bericht, der in keiner Weise mit diesem Antidumpingverfahren im Zusammenhang stand, wurde zunächst erklärt, dass aufgrund der Herstellung und der Verwendungen zwischen Garnen und Rovings zu unterscheiden sei. Anschließend wurde für die beiden Gruppen - nämlich i) Rovings, Stapelfasern und Matten zusammengenommen und ii) Garne - die Gesamtproduktionskapazität im Bereich Glasfasern eingehend analysiert (3).
(21)
Was die etwaige Substituierbarkeit zwischen Garnen und den anderen Warengrundtypen anbelangt, so ist darauf hinzuweisen, dass eine solche Substitution, wie bereits unter Randnummer 19 der vorläufigen Verordnung festgehalten, theoretisch möglich wäre, da Garne in einer begrenzten Zahl von Anwendungen anstelle anderer Typen verwendet werden könnten. Nach weiteren Analysen hat die Kommission jedoch festgestellt, dass dies aufgrund der erheblichen Differenz zwischen den Herstellkosten für Garne und denjenigen für die anderen Waren, die sich durch die unter Randnummer 18 erwähnten Unterschiede im Herstellungsverfahren erklären lässt, in der Praxis keinesfalls eine wirtschaftlich sinnvolle Option darstellen würde.
(22)
In dem Antrag, der zur Einleitung dieser Untersuchung führte, wurde ausdrücklich erwähnt, dass die betroffene Ware eine einzige Funktion und somit einen einzigen Zweck erfüllt beziehungsweise einer einzigen Verwendung dient, nämlich der Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen. Vor dem Hintergrund unterschiedlicher Verwendungen von Garnen, die auch mehrere andere Verwendungen als für Verbundwerkstoffe umfassen, wurde bei der obengenannten Analyse jedoch festgestellt, dass Unterschiede im Herstellungsverfahren für Garne gegenüber dem für Rovings (und Stapelfasern und Matten) zu wesentlich anderen grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften führen. Die Stellungnahmen, die nach der endgültigen Unterrichtung hierzu eingingen, änderten nichts an dieser Schlussfolgerung.
(23)
Aus den vorstehenden Gründen wird der Forderung nach dem Ausschluss von Garnen aufgrund der gegenüber Rovings, Stapelfasern und Matten anderen materiellen und chemischen Eigenschaften und anderen Verwendungen stattgegeben. Somit wird der Schluss gezogen, dass Garne aus der Definition der betroffenen Ware, wie sie in der vorläufigen Verordnung enthalten ist, ausgeschlossen werden sollten. Garne werden daher endgültig aus dem Verfahren ausgeschlossen.
(24)
Es ist ferner darauf hinzuweisen, dass von einer interessierten Partei gefordert wurde, dünne Garne auszuschließen; dies ist jedoch angesichts des Ausschlusses aller Garne aus der Warendefinition nicht mehr relevant.
1.2. Texturierte Rovings
(25)
Eine interessierte Partei forderte den Ausschluss texturierter Rovings. Diese Forderung stützte sich auf die Argumentation, dass texturierte Rovings nach demselben Prinzip behandelt werden sollten wie getränkte Rovings, denn es handele sich bei der Ware nicht mehr um einen Roving, sondern um eine Ware der nachgelagerteren Fertigungsstufen.
(26)
In diesem Zusammenhang ist es wichtig, noch einmal den Grund für den Ausschluss bestimmter getränkter Rovings anzuführen. Bestimmte Rovings und Garne wurden nämlich ausgeschlossen, weil diese Typen in einer speziellen Behandlung beschichtet und getränkt werden und einen Glühverlust von über 3 % aufweisen, was bedeutet, dass sie andere materielle und chemische Eigenschaften haben.
(27)
Bei texturierten Rovings handelt es sich augenscheinlich um Rovings, die nicht beschichtet oder getränkt sind und einen Glühverlust von 0,3 % bis 0,13 % aufweisen. Diese Rovings stellen daher eindeutig andere Waren dar als die getränkten Rovings, die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung ausgeschlossen wurden. Außerdem wurde festgestellt, dass texturierte Rovings wie die anderen Rovings und wie Stapelfasern und Matten in erster Linie zur Verstärkung von Kunststoffen in Verbundwerkstoffen eingesetzt werden. Sie fallen daher eindeutig unter die Warendefinition sowohl im Antrag als auch in der Bekanntmachung der Einleitung dieses Verfahrens, und es scheint keine Gründe zu geben, die ihren Ausschluss rechtfertigen würden.
(28)
Daher wird der Schluss gezogen, dass texturierte Rovings eindeutig und unbestreitbar unter die für dieses Verfahren geltende Warendefinition fallen; für den Ausschluss daraus gibt es keine hinreichenden faktischen Gründe, so dass diese Forderung zurückgewiesen werden muss.
1.3. Schlussfolgerung
(29)
Zur Warendefinition wurden keine weiteren Anmerkungen vorgebracht.
(30)
Aus den vorstehenden Gründen erschien es angezeigt, die in der vorläufigen Verordnung festgelegte Warendefinition zu ändern. Die betroffene Ware wird daher endgültig definiert als Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) - sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle.
2. Gleichartige Ware
(31)
Da hierzu keine Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen und unter Berücksichtigung der unter den Randnummern 13 bis 23 dargelegten Feststellungen werden die Schlussfolgerungen unter Randnummer 20 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
D. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)
(32)
Nach der Veröffentlichung der vorläufigen Maßnahmen brachte ein ausführender Hersteller (Gruppe), dem keine MWB gewährt wurde, erneut vor, er sei mit der Ablehnung seines MWB-Antrags nicht einverstanden. Der betreffende ausführende Hersteller (Gruppe) wiederholte jedoch lediglich die bereits früher im Verfahren vorgebrachten Äußerungen, ohne neue Argumente hinzuzufügen. Wie bereits in der vorläufigen Verordnung erläutert, wurden diese Argumente im Rahmen einer individuellen Kommunikation mit dem betreffenden ausführenden Hersteller (Gruppe) bereits eingehend behandelt.
(33)
Des Weiteren behauptete der betreffende ausführende Hersteller (Gruppe) nach der endgültigen Unterrichtung, die Kommission habe neue Beweise, die er noch vorgelegt habe, übersehen. Diesbezüglich ist darauf hinzuweisen, dass es sich bei den erwähnten Beweisen lediglich um einige Unterlagen zur Untermauerung des bereits vorgebrachten Arguments bezüglich der Zusammensetzung des Leitungsgremiums des Unternehmens handelte, das schon behandelt wurde. Es wurden somit keine neuen Beweise vorgelegt, die die Entscheidung, den MWB-Antrag des betreffenden ausführenden Herstellers (Gruppe) abzulehnen, in Frage stellen würden.
(34)
Die vorläufigen Feststellungen zum MWB-Antrag des betreffenden ausführenden Herstellers (Gruppe) werden daher endgültig bestätigt.
(35)
Da keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 21 bis 29 der vorläufigen Verordnung zu den MWB-Feststellungen inhaltlich endgültig bestätigt.
2. Individuelle Behandlung („IB“)
(36)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung zeigte sich derselbe ausführende Hersteller (Gruppe), der zu der Entscheidung bezüglich seiner MWB Stellung nahm, mit der Ablehnung seines Antrags auf IB nicht einverstanden. Er behauptete, die Kommission habe die Ablehnung seines IB-Antrags nicht hinreichend begründet.
(37)
Diesbezüglich wird erneut darauf hingewiesen, dass, wie unter Randnummer 26 der vorläufigen Verordnung im Teil der MWB-Analyse dargelegt, die Mehrheit der Mitglieder des Leitungsgremiums dieses Unternehmens von einem mehrheitlich in Staatsbesitz befindlichen Unternehmen ernannt wurde. Daher konnte eine erhebliche staatliche Einflussnahme auf den Entscheidungsprozess dieses ausführenden Herstellers nicht ausgeschlossen werden.
(38)
Infolgedessen wurde für diesen ausführenden Hersteller bestätigt, dass er angesichts der Tatsache, dass er nicht nachweisen konnte, hinreichend unabhängig vom Staat zu sein, die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung nicht erfüllt und dass sein Antrag auf IB daher abgelehnt werden muss.
(39)
Nach der endgültigen Unterrichtung führten der obengenannte ausführende Hersteller und die anderen ausführenden Hersteller, denen keine IB gewährt wurde, an, die Entscheidung, ihre IB abzulehnen, stehe nicht im Einklang mit dem Bericht des WTO-Panels im Streitfall DS 397 bezüglich endgültiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber bestimmten Verbindungselementen aus Eisen oder Stahl aus der Volksrepublik China. Hierzu ist anzumerken, dass es sich bei dem genannten Panelbericht noch nicht um die endgültige Fassung handelt, da er vom Streitbeilegungsgremium nicht angenommen wurde. Außerdem ist die Frist für die Einlegung von Rechtsmitteln gegen diesen Panelbericht noch nicht verstrichen. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(40)
Daher und aufgrund der Tatsache, dass keine weiteren Stellungnahmen bezüglich der IB vorliegen, werden die Randnummern 30 bis 33 der vorläufigen Verordnung inhaltlich endgültig bestätigt, und es wird der endgültige Schluss gezogen, dass keinem der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller/keiner der in die Stichprobe einbezogenen Gruppen ausführender Hersteller, denen die MWB verweigert wurde, eine IB gewährt werden sollte.
3. Normalwert
3.1. Ermittlung des Normalwerts für den ausführenden Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde
(41)
Nach der vorläufigen Unterrichtung machte der ausführende Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde, geltend, für die auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen (oder überhaupt nicht) verkauften Warentypen sollte der Normalwert der gleichartigen Ware auf der Grundlage des rechnerisch ermittelten Normalwerts und nicht nach der Methode ermittelt werden, die die Kommission im Rahmen der vorläufigen Untersuchung anwandte, nämlich durch Verwendung (gebührend berichtigter) repräsentativer Inlandspreise sehr ähnlicher Typen.
(42)
Dieser Forderung wurde stattgegeben; der Normalwert für die nicht repräsentativen Typen (d. h. diejenigen, deren Inlandsverkäufe weniger als 5 % der Ausfuhrverkäufe in die Union darstellten oder die auf dem Inlandsmarkt überhaupt nicht verkauft wurden) wurde daher auf der Grundlage der Herstellkosten je Warentyp zuzüglich eines Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und für Gewinne berechnet. Gab es Inlandsverkäufe, wurde für die betreffenden Warentypen der Gewinn aller auf dem Inlandsmarkt getätigten Geschäfte je Warentyp verwendet (da alle Inlandsverkäufe dieser Warentypen der Untersuchung zufolge gewinnbringend waren, waren die Bedingungen des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung hierfür eindeutig erfüllt). In den Fällen, in denen keine Inlandsverkäufe getätigt wurden, wurde ein durchschnittlicher Gewinn verwendet. Bei einem Warentyp, für den keine Herstellkosten vorgelegt wurden, wurde der rechnerisch ermittelte Normalwert eines sehr ähnlichen Typs herangezogen.
(43)
Bei den übrigen Warentypen wurde anschließend, wie unter den Randnummern 37 bis 40 der vorläufigen Verordnung beschrieben, für jeden in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typ der betroffenen Ware geprüft, ob die Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten.
(44)
Bei der weiteren Untersuchung wurde festgestellt, dass die gewinnbringenden Verkäufe nur weniger vergleichbarer Warentypen mehr als 80 % der gesamten Inlandsverkäufe ausmachten, so dass für sie alle Inlandsverkäufe zur Berechnung des Durchschnittspreises für den Normalwert verwendet werden konnten. Bei den übrigen Typen wurden nur die gewinnbringenden Verkäufe herangezogen.
(45)
Nach der endgültigen Unterrichtung brachte der ausführende Hersteller (Gruppe), dem MWB gewährt wurde, vor, die für die rechnerische Ermittlung des Normalwerts für nicht repräsentative Warentypen verwendete Methode, wie sie unter Randnummer 42 beschrieben ist, d. h. die Verwendung des Gewinns aus gewinnbringenden Geschäften mit den betreffenden Warentypen, stehe im Widerspruch zum Wortlaut des Artikels 2 Absatz 6 der Grundverordnung. Es sei gängige Praxis gewesen, bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwerts für einen bestimmten Warentyp einen durchschnittlichen Gewinn aller mit allen Warentypen getätigten gewinnbringenden Geschäfte heranzuziehen, und jede Änderung dieser Praxis würde den Grundsatz der Rechtssicherheit verletzen.
(46)
Diesbezüglich ist anzumerken, dass die unter Randnummer 42 beschriebene Methode mit Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung in Einklang steht, wonach die Beträge für Gewinne anhand der Zahlen festgesetzt werden sollten, die der Ausführer oder Hersteller bei dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnet. Die Verwendung der Worte „der gleichartigen Ware“ schließt nicht aus, dass die untersuchte Ware gegebenenfalls in Warentypen unterteilt wird. Darüber hinaus darf die tatsächliche Gewinnspanne der im normalen Handelsverkehr getätigten Geschäfte mit den jeweiligen Warentypen, für die der Normalwert rechnerisch ermittelt werden muss, nach der einschlägigen Rechtsprechung der WTO (4) nicht unberücksichtigt bleiben. Es sei ferner darauf hingewiesen, dass der ausführende Hersteller (Gruppe) nicht nachgewiesen hat, dass die Geschäfte mit den Warentypen, für die der Normalwert rechnerisch ermittelt werden musste, als nicht im normalen Handelsverkehr getätigt angesehen werden sollten. Des Weiteren ist anzumerken, dass es sich bei der oben beschriebenen Methode um eine faire Methode handelt. In Fällen, in denen die Gewinnspanne der Verkäufe des fraglichen Warentyps im normalen Handelsverkehr niedriger ist als der gewogene durchschnittliche Gewinn aus den im normalen Handelsverkehr getätigten Verkäufen aller Warentypen, würde nämlich die niedrigere Gewinnspanne des betreffenden Warentyps für die rechnerische Ermittlung des Normalwerts herangezogen. Das Vorbringen wird daher zurückgewiesen.
3.2. Ermittlung des Normalwerts für die ausführenden Hersteller/Gruppen, denen keine MWB gewährt wurde
a) Vergleichsland
(47)
Nach der vorläufigen Unterrichtung merkte eine interessierte Partei an, die Türkei sollte nicht als Vergleichsland herangezogen werden, sondern stattdessen Malaysia. Diese Stellungnahme wurde nicht weiter begründet und wurde daher nicht berücksichtigt.
(48)
Es ist darauf hinzuweisen, dass die Tatsache, dass in der Türkei keine Garne hergestellt werden, nach dem Ausschluss von Garnen aus der für die Untersuchung geltenden Warendefinition (siehe oben) kein Hindernis mehr für die Wahl der Türkei als Vergleichsland darstellt, denn es muss nun für keinen der untersuchten Warentypen der Normalwert rechnerisch ermittelt werden (siehe auch Randnummern 50 und 51).
(49)
Aus vorstehenden Gründen wird der endgültige Schluss gezogen, dass in diesem Verfahren die Türkei als Vergleichsland herangezogen werden sollte.
b) Ermittlung des Normalwerts
(50)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung führte eine Partei an, der Normalwert der gleichartigen Ware in der Türkei sei möglicherweise nicht korrekt, da die Kostenstruktur des türkischen kooperierenden Unternehmens verzerrt sei. In der Tat wurde im Rahmen der Untersuchung festgestellt, dass das kooperierende Unternehmen in der Türkei erhebliche Finanzierungskosten hatte, die die Ermittlung des Normalwerts verzerren könnten, insbesondere wenn er rechnerisch ermittelt wird.
(51)
Um jegliche Verzerrung in der Berechnung zu vermeiden, wurde daher beschlossen, die Warentypen in Gruppen zusammenzufassen und nur nach den wichtigsten Eigenschaften der Waren zu unterscheiden. Durch diese Gruppierung ließen sich die Verkaufsmengen der betroffenen Ware und der türkischen gleichartigen Ware besser miteinander vergleichen und es konnten anstelle des rechnerisch ermittelten Normalwerts, bei dem die (möglicherweise durch die Finanzierungskosten verzerrten) Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten hätten verwendet werden müssen, die tatsächlichen Preise herangezogen werden.
4. Ausfuhrpreis und Preisvergleich
(52)
Da keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 48 bis 50 der vorläufigen Verordnung zur Ermittlung des Ausfuhrpreises und zum Vergleich der Ausfuhrpreise mit dem jeweiligen Normalwert inhaltlich endgültig bestätigt.
5. Dumpingspannen
(53)
Da keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 51 bis 54 der vorläufigen Verordnung bezüglich der allgemeinen Methode zur Berechnung der Dumpingspannen inhaltlich endgültig bestätigt.
(54)
Unter Berücksichtigung der oben erwähnten Änderungen bei der Berechnung der Normalwerte und nach der Korrektur einiger Berechnungsfehler ergibt sich folgende endgültige Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Nettopreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Tabelle 1
Dumpingspannen
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andere kooperierende Unternehmen
29,7 %
E. SCHÄDIGUNG
(55)
Es ist darauf hinzuweisen, dass die Schadensanalyse nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition (siehe Randnummern 13 bis 23) dahin gehend angepasst werden musste, dass sie sich nur noch auf die verbleibenden drei Hauptwarentypen bezog: Rovings, Stapelfasern und Matten. Zu diesem Zweck mussten einige Schadensindikatoren, die ermittelte Menge der gedumpten Einfuhren sowie die Berechnung der Preisunterbietung und der Schadensbeseitigungsschwelle überarbeitet werden.
1. Wirtschaftszweig der Union
(56)
Zur Definition des Wirtschaftszweigs der Union und zur Repräsentativität der Unionshersteller-Stichprobe gingen keine neuen Stellungnahmen oder Vorbringen ein. Angesichts dessen und der Tatsache, dass der aus der Warendefinition ausgeschlossene Warentyp (Garne) nur einen begrenzten Teil der Produktion und der Verkäufe der Unionshersteller ausmachte, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 56 bis 58 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. Unionsverbrauch
(57)
In Bezug auf den Unionsverbrauch ist darauf hinzuweisen, dass der Ausschluss eines der vier Hauptwarentypen, nämlich der Garne, aus der Warendefinition, wie unter Randnummer 55 erwähnt, zu einer Überarbeitung der ermittelten, in der Union verbrauchten Mengen führte.
(58)
Nach dieser Überarbeitung ergab sich für den Gesamtverbrauch in der Union im Bezugszeitraum folgende Entwicklung:
Tabelle 2
Unionsverbrauch
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexiert
100
105
104
77
(59)
Die oben dargelegte Verbrauchsentwicklung ist mit einem Anstieg um etwa 5 % im Zeitraum 2007-2008 und einem anschließenden sehr deutlichen Rückgang um 23 % im UZ (gegenüber 2006) mit der Entwicklung bei der untersuchten Ware, wie sie in der vorläufigen Verordnung definiert war, vergleichbar.
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
(60)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Einfuhrdaten überarbeitet werden.
(61)
Eine interessierte Partei brachte vor, die Einfuhren aus der VR China, die von mit dem Wirtschaftszweig der Union verbundenen Herstellern stammten, hätten aus den betroffenen Einfuhren ausgeschlossen werden sollen.
(62)
Diesbezüglich wird zunächst einmal daran erinnert, dass die Menge der von den in die Stichprobe einbezogenen Herstellern aus der VR China eingeführten Waren, wie bereits unter Randnummer 58 der vorläufigen Verordnung erwähnt, im UZ weniger als 4 % der gesamten Einfuhren aus der VR China ausmachte. Dieser Sachverhalt bleibt auch nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition unverändert.
(63)
Da im UZ nur zwei Unionshersteller die betroffene Ware aus der VR China eingeführt haben, kann die genaue Menge dieser Einfuhren aus Gründen der Vertraulichkeit nicht offengelegt werden. Aber selbst wenn die Menge dieser Einfuhren für jedes Jahr des Bezugszeitraums herausgerechnet würde, bliebe die Entwicklung der Einfuhrmengen und der Marktanteile im Wesentlichen unverändert. Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren wäre zwar niedriger, aber dies würde für jedes Jahr des Bezugszeitraums weniger als einen Prozentpunkt ausmachen, so dass die Gesamtentwicklung im Bezugszeitraum dadurch nicht berührt würde.
(64)
Nach dem Ausschluss von Garnen ergeben sich folgende überarbeitete Einfuhrdaten:
a) Mengen
Tabelle 3
Einfuhren aus der VR China (Mengen)
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexiert
100
156
186
139
b) Marktanteil
Tabelle 4
Einfuhren aus der VR China (Marktanteil)
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil (in %)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexiert
100
149
179
180
(65)
Aufgrund der Neuberechnung haben sich die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung beobachteten Entwicklungen bezüglich der Einfuhrmengen der betroffenen Ware in begrenztem Umfang geändert. Der Anstieg der Einfuhrmenge ist jedoch sowohl in absoluten Zahlen als auch relativ gesehen nach wie vor beträchtlich. Diese Einfuhren nahmen im Bezugszeitraum sehr rasch zu, insbesondere zwischen 2006 und 2008 (um 86 %); danach verringerten sich die Einfuhren aus der VR China aufgrund des allgemeinen Nachfragerückgangs. Der Marktanteil dieser Einfuhren erhöhte sich zwischen 2008 und dem UZ jedoch weiter und nahm im Bezugszeitraum insgesamt um 6,3 Prozentpunkte zu.
c) Preisentwicklung
(66)
Nach dem Ausschluss von Garnen ist der durchschnittliche cif-Einfuhrpreis der betroffenen Ware deutlich zurückgegangen (um rund 3 %):
Tabelle 5
Einfuhren aus der VR China (Preise)
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittspreis (in Euro/Tonne)
901
907
945
909
Indexiert
100
101
105
101
(67)
Die vorstehende Tabelle zeigt jedoch, dass sich am Trend - im Wesentlichen stabile Preise im Bezugszeitraum - nichts geändert hat; daher kann die in der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bezüglich der Entwicklung der Preise dieser Einfuhren bestätigt werden.
d) Preisunterbietung
(68)
Was die Berechnung der Preisunterbietung anbelangt, so mussten die vorläufigen Spannen überarbeitet werden, da aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition die entsprechenden Verkäufe aus den Schadensberechnungen herausgerechnet werden mussten.
(69)
Darüber hinaus wurde wie bei dem das Dumping betreffenden Teil der Untersuchung (siehe Randnummern 50 und 51) beschlossen, die Warentypen in Gruppen zusammenzufassen und nur nach den wichtigsten Wareneigenschaften zu unterscheiden. Dies führte dazu, dass die Menge der Einfuhren aus der VR China, die in den Vergleich mit den Verkäufen der vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten gleichartigen Ware einbezogen wurden, sich erhöhte, wodurch eine bessere Repräsentativität der Preisunterbietungsberechnungen gewährleistet war.
(70)
Es wurde auch eine Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten durchgeführt, da es sich hierbei um Kosten handelt, die im Hinblick auf den Verkauf der betroffenen Ware unumgänglich sind.
(71)
Im Anschluss an die Neuberechnung der Preisunterbietung aufgrund i) des Ausschlusses von Garnen, ii) der Zusammenfassung der Warentypen in Gruppen und iii) der Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten belaufen sich die überarbeiteten Preisunterbietungsspannen auf bis zu 18,2 %, wobei die durchschnittliche Preisunterbietung 10,9 % beträgt. Bei der Berechnung der Schadensbeseitigungsschwelle wurden dieselben Änderungen vorgenommen (siehe Randnummer 134 dieser Verordnung).
(72)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 61 bis 65 der vorläufigen Verordnung mit den oben erwähnten Änderungen bestätigt.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Überarbeitung der Schadensindikatoren aufgrund des Ausschlusses von Garnen
(73)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Daten in bestimmten in Abschnitt D Nummer 4 der vorläufigen Verordnung enthaltenen Tabellen angepasst werden. Darüber hinaus musste bei den Verkaufsdaten eines der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller eine kleinere Berichtigung vorgenommen werden. Es ist darauf hinzuweisen, dass Garne bei der Herstellung und den Verkäufen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller nur einen relativ geringen Teil ausmachten. Die stärksten Auswirkungen hatten diese Anpassungen daher auf die Indikatoren auf der Grundlage von allen Unionsherstellern (Verkaufsmengen und Marktanteil). In geringerem Maße waren ferner die durchschnittlichen Verkaufspreise der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller betroffen. Die beobachteten Entwicklungen bleiben jedoch auch für diese Indikatoren gegenüber den in der vorläufigen Verordnung getroffenen Feststellungen im Wesentlichen unverändert, wie die nachstehenden Tabellen zeigen. In Anbetracht der Tatsache, dass Garne in der Hersteller-Stichprobe nur in begrenztem Maße repräsentiert waren, hatte ihr Ausschluss aus der Warendefinition keine Auswirkungen auf die Finanzindikatoren (Rentabilität, Kapitalrendite (RoI), Cashflow und Investitionen). Im Interesse der Transparenz werden im Folgenden alle Tabellen zu den in Abschnitt D Nummer 4 der vorläufigen Verordnung aufgeführten Schadensindikatoren wiedergegeben, und zwar auch diejenigen, bei denen es keine Änderungen gab.
(74)
Da sich der bei den Produktionsmengen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller beobachtete Trend durch den Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition im Vergleich zu den Werten in der vorläufigen Verordnung nur in sehr begrenztem Maße änderte (Anstieg um 1 % für 2008 und den UZ), wird die unter Randnummer 67 der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bestätigt.
Tabelle 6
Wirtschaftszweig der Union - Produktion
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexiert
100
103
102
64
(75)
Die Zahlen zur Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union fielen durch den Ausschluss von Garnen zwar insgesamt geringer aus, aber dies hatte keine Auswirkungen auf den Trend und die Kapazitätsauslastung. Die Schlussfolgerung unter Randnummer 69 der vorläufigen Verordnung wird daher bestätigt.
Tabelle 7
Wirtschaftszweig der Union - Produktionskapazität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Kapazität (in Tonnen)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexiert
100
100
102
89
Kapazitätsauslastung (in %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexiert
100
103
100
71
(76)
Da sich der bei den Lagerbeständen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller beobachtete Trend durch den Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition im Vergleich zu den Werten in der vorläufigen Verordnung nur in sehr begrenztem Maße änderte (Anstieg um 1 % für 2007, 2008 und den UZ), wird die unter Randnummer 70 der vorläufigen Verordnung gezogene Schlussfolgerung bestätigt.
Tabelle 8
Wirtschaftszweig der Union - Lagerbestände
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexiert
100
83
140
93
(77)
Die Werte für den seit 2006 bei den Verkaufsmengen verzeichneten Rückgang liegen im Vergleich zu den in der vorläufigen Verordnung angegebenen Verkaufsmengen zwar für 2007 und 2008 um 1 % höher und für den UZ um 3 % niedriger, die Verkaufsmengen verringerten sich im Bezugszeitraum aber noch immer um 27 %, so dass die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 71 und 72 bestätigt werden.
Tabelle 9
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Mengen)
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (in Tonnen)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexiert
100
99
95
73
(78)
Nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition ging der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in der EU von 76,3 % auf 71,9 % (anstatt von 75,1 % auf 69,5 %) zurück. Die Schlussfolgerungen unter Randnummer 73 der vorläufigen Verordnung zum Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union werden daher bestätigt.
Tabelle 10
Wirtschaftszweig der Union - Marktanteil in der EU
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil in der EU (in %)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexiert
100
95
92
94
(79)
Was die durchschnittlichen Verkaufspreise anbelangt, so führte der Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition zu insgesamt leicht niedrigeren durchschnittlichen Verkaufspreisen. Der Trend ist jedoch derselbe wie bei der in der vorläufigen Verordnung angegebenen Verkaufspreisentwicklung (lediglich um 1 % höhere Werte für 2008 und den UZ); die Schlussfolgerungen unter Randnummer 74 dieser Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 11
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Durchschnittspreise)
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
EUR/Tonne
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexiert
100
99
102
99
(80)
Die Angaben zur Zahl der bei den Unionsherstellern Beschäftigten wurden angepasst, um die Garnherstellung auszuklammern. Aufgrund der relativ geringen Verringerung der Werte blieb der Trend unverändert (lediglich um 1 % höhere Werte für 2008 und den UZ); die Schlussfolgerungen unter Randnummer 75 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 12
Wirtschaftszweig der Union - Beschäftigung
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Zahl der Beschäftigten
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexiert
100
95
91
81
(81)
Auf die Produktivität des Wirtschaftszweigs der Union hat sich der Ausschluss von Garnen nicht ausgewirkt; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 76 der vorläufigen Verordnung können daher bestätigt werden.
Tabelle 13
Wirtschaftszweig der Union - Produktivität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Tonnen/Beschäftigten
121
131
136
95
Indexiert
100
108
113
79
(82)
Wie bereits unter Randnummer 73 erwähnt, hatte der Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition in Anbetracht der Tatsache, dass Garne in der Hersteller-Stichprobe nur in begrenztem Maße repräsentiert waren, keine Auswirkungen auf die nachstehenden Finanzindikatoren.
(83)
Die Arbeitskosten im Sinne der durchschnittlichen Jahreslöhne werden vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 77 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 14
Wirtschaftszweig der Union - Arbeitskosten
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Jahreslöhne (in Euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexiert
100
101
103
97
(84)
Auch die Rentabilität und die Kapitalrendite (RoI) werden vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 78 bis 81 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 15
Wirtschaftszweig der Union - Rentabilität und RoI
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettogewinn (als % des Umsatzes)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RoI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Der Cashflow des Wirtschaftszweigs der Union wird vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition ebenfalls nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 83 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 16
Wirtschaftszweig der Union - Cashflow
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Cashflow (in Euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexiert
100
50
22
-64
(86)
Die festgestellte Höhe der Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union wird vom Ausschluss der Garne aus der Warendefinition ebenfalls nicht beeinflusst; die Schlussfolgerungen unter Randnummer 85 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
Tabelle 17
Wirtschaftszweig der Union - Investitionen
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettoinvestitionen (in Euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexiert
100
52
109
71
4.2. Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen eingegangene Stellungnahmen
(87)
Eine interessierte Partei brachte vor, die Kommission hätte die Schädigung (und auch die Schadensursache) segmentspezifisch analysieren sollen, d. h. für jeden der Hauptwarentypen getrennt. Diese Partei war der Auffassung, dass die Hauptwarentypen zu unterschiedlich seien, um zusammengenommen analysiert zu werden.
(88)
Zunächst ist daran zu erinnern, dass Schlussfolgerungen zu Dumping und Schädigung nur für die betroffene Ware und die gleichartige Ware insgesamt gezogen werden können. Sollten Einwände bezüglich der Definition der betroffenen Ware bestehen, so sollten sie in diesem Kontext analysiert werden und nicht zu getrennten Schadensanalysen für die verschiedenen untersuchten Warentypen führen. Wie unter den Randnummern 13 bis 23 erwähnt, wurde die für diese Untersuchung geltende Warendefinition im endgültigen Stadium der Untersuchung durch den Ausschluss von Garnen geändert. Jegliche Schlussfolgerung zu Dumping und Schädigung kann sich nur auf diese neu definierte betroffene Ware und die gleichartige Ware insgesamt beziehen. Aus diesen Gründen kann dem Vorbringen nicht stattgegeben werden.
(89)
Dieselbe interessierte Partei führte an, die für den Wirtschaftszweig der Union vorgelegten Daten seien nicht kohärent. Insbesondere sei es falsch von der Kommission gewesen, manchmal Daten des gesamten Wirtschaftszweigs der Union bereitzustellen und in anderen Fällen nur die geprüften Daten der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller zu verwenden.
(90)
Diesbezüglich ist zunächst anzumerken, dass es sich beim Stichprobenverfahren um ein Verfahren handelt, das in Artikel 17 der Grundverordnung ausdrücklich vorgesehen ist, um Fälle zu behandeln, in denen es nicht möglich ist, bestimmte Gruppen von Wirtschaftsbeteiligten eingehend zu untersuchen. Die unter den Unionsherstellern gebildete Stichprobe wurde als für den gesamten Wirtschaftszweig der Union repräsentativ angesehen und von den interessierten Parteien wurden keine begründeten Einwände gemacht, die etwas Gegenteiliges ausgesagt hätten. Daher wurden, wie bereits unter Randnummer 66 der vorläufigen Verordnung erwähnt, alle Schadensindikatoren außer denjenigen bezüglich der Verkaufsmenge und des Marktanteils anhand der bei den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern eingeholten und in ihren Betrieben überprüften Informationen ermittelt. Die Ermittlung der Verkaufsmenge des alle Unionshersteller umfassenden Wirtschaftszweigs der Union war eine Voraussetzung für die Berechnung des Unionsverbrauchs; die Verkaufsmenge und der Unionsverbrauch ihrerseits waren erforderlich, um den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union zu bestimmen.
(91)
Eine andere interessierte Partei brachte vor, die Einfuhren aus der VR China, die von Herstellern stammten, die mit den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern verbunden seien (siehe Randnummer 58 der vorläufigen Verordnung), hätten den Verkäufen der betreffenden Hersteller zugerechnet werden sollen.
(92)
Da die fraglichen Waren von den betreffenden Unionsherstellern lediglich weiterverkauft werden, ergäbe die Hinzurechnung dieser Einfuhren zu ihrer Verkaufsmenge ein verzerrtes Bild und erscheint somit nicht gerechtfertigt. Wie bereits unter den Randnummer 62 und 63 dargelegt, ist das Volumen dieser Einfuhren im Übrigen begrenzt. Wie unter den genannten Randnummern ebenfalls bereits erwähnt, wären auch die Marktanteile nur minimal betroffen, und der Trend der diesbezüglichen Schadensindikatoren würde sich nicht ändern.
(93)
Eine interessierte Partei erwähnte, die Kommission habe nicht erklärt, weshalb die Verkäufe für den Eigenverbrauch in die Verkaufszahlen des Wirtschaftszweigs der Union einbezogen worden seien. Nach Auffassung dieser Partei hätte die Kommission den Eigenbedarfsmarkt unabhängig vom freien Markt analysieren sollen.
(94)
In diesem Zusammenhang ist es wichtig hervorzuheben, dass der Grund für die Berücksichtigung der Verkäufe für den Eigenverbrauch in der Analyse der Verkaufsmengen und des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union darin besteht, dass diese Verkäufe der Untersuchung zufolge mit den Einfuhren konkurrierten. Die Untersuchung hatte nämlich ergeben, dass die für den Eigenverbrauch verwendeten Mengen von den betreffenden Unternehmen in der Union im Prinzip durch zugekaufte Glasfasern ersetzt werden könnten, beispielsweise, wenn die Marktbedingungen und/oder finanzielle Erwägungen zu einer solchen Kursänderung führen würden. Sie wurden daher in die Analyse des Unionsmarktes einbezogen. Sollten die Verkäufe für den Eigenverbrauch bei der Analyse nicht berücksichtigt werden, würden sich im Übrigen bei der Entwicklung der Verkäufe keine nennenswerten Änderungen zeigen.
(95)
Der Wirtschaftszweig der Union stellte die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union in der EU, wie sie in Tabelle 10 der vorläufigen Verordnung zusammengefasst sind, in Frage. Im Wirtschaftszweig vermutete man einen Berechnungsfehler und erklärte, in Wirklichkeit seien die Verkaufspreise im Bezugszeitraum um mehr als die angegebenen 2 % zurückgegangen. Angesichts dessen wurde die Berechnung der von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern in der EU verlangten durchschnittlichen Verkaufspreise überprüft. Die Berechnung stützte sich auf die überprüften Verkaufspreise und war der Untersuchung zufolge korrekt. Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die durchschnittlichen Verkaufspreise jedoch unter Ausschluss der Garne neu berechnet werden; die überarbeiteten durchschnittlichen Verkaufspreise sind in Tabelle 11 angeführt.
(96)
Zwei der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller stellten einige der Berichtigungen in Frage, die bei den von ihnen übermittelten Rentabilitätszahlen vorgenommen worden waren. Die angefochtenen Berichtigungen bezogen sich auf unternehmensinterne Übertragungen, Änderungen bei der Buchführung und bestimmte außerordentliche Elemente, die nach Auffassung der Kommission die auf dieser Grundlage ermittelten Gewinnzahlen unnötig verzerrt hätten. Die Berichtigungen wurden angefochten, weil die betreffenden Hersteller der Ansicht waren, dass wichtige Kosten so nicht erschienen, obwohl sie angefallen seien und in manchen Fällen sogar mit den gedumpten Einfuhren verknüpft werden könnten. Die Berichtigungen, die bei den Rentabilitätszahlen der beiden Unternehmen vorgenommen worden waren, wurden überprüft und erneut für gerechtfertigt befunden. Somit musste dieses Vorbringen zurückgewiesen werden.
(97)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 66 bis 86 der vorläufigen Verordnung mit den unter den Randnummern 55 bis 80 angegebenen Änderungen bestätigt.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(98)
Da keine weiteren Vorbringen oder Stellungnahmen vorliegen, werden die unter den Randnummern 87 bis 89 der vorläufigen Verordnung gezogenen Schlussfolgerungen bestätigt.
F. SCHADENSURSACHE
1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(99)
Einige Parteien behaupteten erneut, es bestehe in Anbetracht der Menge und der Preise der Einfuhren aus der VR China kein ursächlicher Zusammenhang zwischen der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung und den betroffenen Einfuhren. Insbesondere wurde wiederum vorgebracht, dass der durchschnittliche Preis dieser Einfuhren im gesamten Bezugszeitraum im Wesentlichen stabil geblieben sei und dass es dem Wirtschaftszweig der Union gelungen sei, die Rentabilität in den Jahren 2007 und 2008, in denen die Einfuhrmengen aus der VR China am stärksten anstiegen, auf einem Niveau zu halten, das der erwähnten Zielgewinnspanne nahe kommt.
(100)
Eine Antwort auf diese Vorbringen war bereits unter den Randnummern 94 und 95 der vorläufigen Verordnung enthalten, die bestätigt werden. Wie bereits unter Randnummer 107 der vorläufigen Verordnung dargelegt, kann überdies keinesfalls der Schluss gezogen werden, dass der ursächliche Zusammenhang einfach aufgrund der Entwicklung einiger weniger, während eines begrenzten Teils des Bezugszeitraums betrachteter Schadensindikatoren aufgehoben wird; vielmehr sollte die Gesamtentwicklung aller Schadensindikatoren während des gesamten Bezugszeitraums beurteilt werden. Durch die vorläufige Analyse war bereits bewiesen worden, dass die Einfuhren der betroffenen Ware während des gesamten Bezugszeitraums auf dem Unionsmarkt zu Preisdruck geführt und die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ erheblich unterboten haben. Der Wirtschaftszweig der Union war daher - auch in Zeiten relativ starker Nachfrage wie in den Jahren 2007 und 2008 - nicht in der Lage, die erforderliche Rentabilität zu erzielen. Darüber hinaus stiegen die Marktanteile der Einfuhren aus der VR China ständig an, was vor allem für das Jahr 2007 zutraf, in dem der Glasfasermarkt der EU beträchtliche Zuwächse verzeichnete. Diese aggressive Strategie zur Steigerung der Marktanteile durch ein systematisches Unterbieten der Preise des Wirtschaftszweigs der Union führte nur deshalb vor dem UZ zu keiner erheblichen Verschlechterung von dessen Rentabilität, weil die Auswirkungen des schädigenden Dumpings durch den relativ hohen Unionsverbrauch abgefedert wurden. Die Entwicklungen im UZ bestätigen allerdings, dass untermittelbar nach der Verschlechterung der Marktbedingungen sämtliche Auswirkungen der durch die gedumpten Einfuhren verursachten bedeutenden Schädigung zutage traten. Die unter Randnummer 99 ausgeführten Vorbringen werden daher zurückgewiesen.
2. Auswirkungen anderer Faktoren
(101)
Aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition mussten die Einfuhrdaten wie folgt revidiert werden:
Tabelle 18
Einfuhren aus anderen Ländern
Land
2006
2007
2008
UZ
Norwegen
Menge (in Tonnen)
34 945
28 834
35 396
24 980
Marktanteil (in %)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 255
1 412
1 359
1 256
Türkei
Menge (in Tonnen)
28 946
24 928
20 511
18 523
Marktanteil (in %)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Menge (in Tonnen)
16 757
15 821
12 145
8 726
Marktanteil (in %)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Menge (in Tonnen)
9 541
25 569
35 118
12 601
Marktanteil (in %)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Menge (in Tonnen)
9 043
9 919
8 791
6 996
Marktanteil (in %)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
928
925
928
854
Indien
Menge (in Tonnen)
4 363
11 227
3 741
5 353
Marktanteil (in %)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republik Korea
Menge (in Ttonnen)
6 277
4 845
13 918
5 112
Marktanteil (in %)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 037
1 109
886
999
Japan
Menge (in Tonnen)
21 142
9 498
9 949
3 710
Marktanteil (in %)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Menge (in Tonnen)
1 017
2 977
1 803
1 763
Marktanteil (in %)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
364
729
977
1 033
Kanada
Menge (in Tonnen)
3 930
3 096
2 123
2 029
Marktanteil (in %)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andere Länder
Menge (in Tonnen)
6 787
12 923
6 899
7 092
Marktanteil (in %)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Durchschnittspreis/Tonne (in Euro)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Abgesehen von den Mengen der Einfuhren aus den USA und Taiwan, die gegenüber den in Tabelle 17 der vorläufigen Verordnung aufgeführten Mengen (im UZ) um ca. 35 % zurückgegangen sind, hat sich der Ausschluss von Garnen offenbar nur in sehr geringem Ausmaß auf die Einfuhren aus anderen Ländern ausgewirkt.
(103)
Mehrere interessierte Parteien brachten erneut vor, der Wirtschaftszweig der Union sei in erster Linie durch die Wirtschaftskrise und nicht durch die gedumpten Einfuhren geschädigt worden, oder anders ausgedrückt, die Wirtschaftskrise sei die Hauptursache für die Schädigung, während die Einfuhren aus der VR China höchstens einen zweiten, zusätzlichen Faktor darstellten. Diesbezüglich wurde argumentiert, dass ein Zusammenhang zwischen Verbrauch und Rentabilität bestehe und die Rentabilität sich erst verschlechtert habe, als die Nachfrage einbrach. Gleichzeitig wurde angeführt, dass es keinen Zusammenhang zwischen dem EU-Marktanteil, den Verkaufspreisen und der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union einerseits und dem EU-Marktanteil und den Verkaufspreisen der Einfuhren aus der VR China andererseits gebe. Ferner wurde behauptet, die Kommission habe die schädigenden Auswirkungen des Rückgangs des Verbrauchs in der EU nicht gründlich geprüft und daher gegen Artikel 3 Absatz 7 der Grundverordnung verstoßen.
(104)
Auf den ersten Teil dieses Vorbringens wurde unter den Randnummern 99 bis 102 der vorläufigen Verordnung ausführlich eingegangen. Es wurde nämlich untersucht, inwiefern sich die Wirtschaftskrise auf die Schädigung auswirkte, und unter Randnummer 101 der vorläufigen Verordnung wurde festgestellt, dass der Konjunkturrückgang und die sinkende Nachfrage den Zustand des Wirtschaftszweigs der Union negativ beeinflusst und somit zu der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung beigetragen haben. Allerdings ändert dies nichts an der schädigenden Wirkung der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, die über den gesamten Bezugszeitraum auf den Unionsmarkt gelangten. Mit anderen Worten wurde die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union während des UZ durch die Wirtschaftskrise zwar verstärkt, aber die Einfuhren aus der VR China haben die Schädigung, die im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung als bedeutend angesehen wird, auf jeden Fall verursacht. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
3. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(105)
Keines der von den interessierten Parteien vorgelegten Argumente beweist, dass die Auswirkungen anderer Faktoren als der gedumpten Einfuhren aus der VR China geeignet wären, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der festgestellten Schädigung aufzuheben. Da keine weiteren Stellungnahmen, auf die bislang nicht schon eingegangen worden wäre, vorliegen, wird aus den aufgeführten Gründen der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
(106)
Die in der vorläufigen Verordnung unter den Randnummern 117 bis 119 zusammengefassten Schlussfolgerungen zur Schadensursache werden bestätigt.
G. UNIONSINTERESSE
(107)
Nach der Stellungnahme der Parteien führte die Kommission weitere Untersuchungen aller Argumente zum Unionsinteresse durch.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(108)
Die Antragsteller wiederholten, dass der Wirtschaftszweig der Union ohne die Einführung von Antidumpingmaßnahmen nicht überlebensfähig sei und nicht mehr weiterbestehen könne, da der durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China verursachte Preisverfall die Verkäufe und die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union sowie seine Fähigkeit, Investitionen zu tätigen, stark beeinträchtigt habe. Da diesbezüglich keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 122 bis 126 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. Interesse der unabhängigen Einführer in der Union
(109)
Da diesbezüglich keine Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 127 und 128 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3. Interesse der Verwender
(110)
Nach der Einführung vorläufiger Maßnahmen meldeten sich einige Verwender und Verwenderverbände, die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung nicht in Erscheinung getreten waren, und gaben Stellungnahmen ab.
(111)
Viele Verwender wiederholten allgemeine Stellungnahmen zu einigen Fragen, die bereits im Rahmen der vorläufigen Verordnung analysiert worden waren; sie legten diesbezüglich aber weder neue Informationen noch zusätzliche Beweise zur Untermauerung vor. Zu einigen anderen Fragen gingen allerdings neue Informationen ein, die in der Folge analysiert wurden.
(112)
Mehrere interessierte Parteien wandten ein, dass die Kooperation seitens der Verwender angesichts der Komplexität der Branche nicht repräsentativ sei und dass es sich bei den meisten Verwendern um kleine bis mittlere Unternehmen handele, deren Lage und Ansichten bei der Analyse des Unionsinteresses nicht berücksichtigt worden seien.
(113)
Diesbezüglich sei zunächst daran erinnert, dass 13 Verwender einen ausgefüllten Fragebogen übermittelten und mehrere andere Verwender darüber hinaus Stellungnahmen abgaben. Außerdem kamen Stellungnahmen von mehreren, im Namen von Verwendern handelnden Verbänden. Zahlreiche dieser interessierten Parteien haben ihre Ansichten ferner bei einer Anhörung kundgetan. Nach der Anpassung infolge des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition entfielen auf die kooperierenden Verwender rund 24 % der Einfuhren der betroffenen Ware. Eine derartige Kooperation wird als repräsentativ angesehen.
(114)
Es wird allerdings eingeräumt, dass es sich bei den meisten Verwendern, die den für sie bestimmten Fragebogen ausgefüllt hatten, um ziemlich große Unternehmen handelte. Diesbezüglich ist die Kommission auf die Kooperation angewiesen, die ihr letztlich entgegengebracht wird. Dennoch wird die Auffassung vertreten, dass die Bedenken der kleinen und mittleren Unternehmen durch die Kooperation mehrerer Verbände (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) geltend gemacht wurden und Berücksichtigung gefunden haben.
(115)
Eine Reihe von Verwendern und ein Verband erhoben Einwände gegen die von der Kommission unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung vorgenommene Einschätzung der Zahl der Mitarbeiter in der glasfaserverwendenden Industrie. Die Kommission hatte unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung für die gesamte nachgelagerte Industrie der Union, in der Waren aus Glasfasern verwendet werden, einschließlich der Herstellung von noch weiter nachgelagerten Waren, eine Gesamtbeschäftigtenzahl von etwa 50 000 bis 75 000 angesetzt. Die oben erwähnten interessierten Parteien wandten ein, dass diese Zahl zwischen 200 000 und 250 000 Mitarbeitern liegen könne, und sie wurden gebeten, ihre Schätzung zu untermauern. Obwohl ein Verband, nämlich „European Boating Industry“, dazu einige Zahlen für den Bootsbau übermittelte, wurden keine fundierten Beweise vorgelegt, die diese Beschäftigtenzahlen mit der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware in Zusammenhang bringen würden.
(116)
Im Übrigen würde die Glaubwürdigkeit der Analyse des Unionsinteresses stark darunter leiden, wenn das Interesse der Glasfaserverwender anhand derart allgemeiner Daten ermittelt würde, wie etwa der Gesamtzahl der Mitarbeiter, die auf allen dem Wirtschaftszweig der Union nachgelagerten Ebenen sowie in Sparten von multinationalen Unternehmen ohne jeglichen Bezug zu Glasfaserwaren beschäftigt sind.
(117)
Ferner sei daran erinnert, dass die Kommission, wie unter Randnummer 130 der vorläufigen Verordnung erwähnt, zudem die Zahl der Beschäftigten der glasfaserverwendenden Sparten jener Unternehmen, die im UZ chinesische Glasfasern einsetzten, auf rund 27 000 schätzte. Dieser Schätzwert beruhte auf ausführlichen Daten, die von den Verwendern bei der Beantwortung der Fragebogen konkret zur Beschäftigung in der Union in diesen Sparten übermittelt wurden. Für die Schätzung wurden diese Zahlen aggregiert und dann auf alle im UZ getätigten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China extrapoliert. Grundlage für die Extrapolation war der Anteil der kooperierenden Verwender an den gesamten im UZ aus der VR China stammenden Einfuhren der betroffenen Ware.
(118)
Darüber hinaus ist in diesem Zusammenhang anzumerken, dass die oben erwähnte Schätzung aufgrund des Ausschlusses von Garnen aus der Warendefinition revidiert werden musste. Demnach liegt der geschätzte Beschäftigungsstand bei ca. 22 000 Personen.
3.1. Auswirkungen der durch die Zölle entstehenden Kosten auf die Rentabilität der Verwender
(119)
Mehrere Verwender brachten vor, dass die Kommission unter den Randnummern 132 bis 136 der vorläufigen Verordnung die Auswirkungen des vorläufigen Antidumpingzolls auf die Rentabilität und damit auf die Existenzfähigkeit der europäischen Verwenderindustrie unterschätzt habe. Sie behaupteten, dass die tatsächlichen Auswirkungen wesentlich größer seien und dass durch den vorläufigen Zoll unionsweit viele dieser Unternehmen in ihrer Existenz gefährdet seien.
(120)
In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass die in der vorläufigen Verordnung vorgenommene wirtschaftliche Bewertung auf jenen Wirtschaftsdaten beruhte, die von den Verwendern, die bei der Untersuchung kooperierten, übermittelt wurden. Dabei handelte es sich nämlich um die einzigen nachprüfbaren Informationen, die dazu verfügbar waren. Diese Bewertung wurde zwar von zahlreichen Verwendern kritisiert, allerdings übermittelte nur einer von ihnen zusätzliche, für eine Präzisierung der Analyse verwendbare Informationen. Bei der betreffenden Partei handelte es sich indessen um einen Verwender von Garnen, weshalb die von ihm vorgelegten Angaben in der Analyse der Kostenauswirkungen letztlich nicht berücksichtigt wurden.
(121)
Darüber hinaus wurde vorgebracht, dass die Auswirkungen auf kleine und mittlere Unternehmen größer seien als festgestellt wurde. Allerdings wurden dafür kaum konkrete Belege vorgebracht, da die betreffenden Verwender nicht uneingeschränkt kooperierten. Unter den kooperierenden Verwendern befanden sich einige multinationale Unternehmen, auf die sich die Zölle in geringerem Maße auswirken dürften. Damit die Berechnung aber dadurch nicht verzerrt wird, ermittelte die Kommission bei der endgültigen Untersuchung die durchschnittlichen Kostenauswirkungen nur für die glasfaserverwendende Sparte der kooperierenden Verwender und nicht für die gesamten Unternehmen (siehe Randnummer 123).
(122)
Nach dem Ausschluss von Garnen aus der Warendefinition musste die im Rahmen der vorläufigen Untersuchung durchgeführte Bewertung revidiert werden; hierfür wurden die Garne verwendenden Unternehmen aus der Analyse ausgenommen. Darüber hinaus musste die Bewertung auch aufgrund der anzuwendenden Zollsätze geändert werden (siehe Randnummer 139).
(123)
Aufgrund der erwähnten Revisionen liegen die für die Verwenderindustrie berechneten Auswirkungen des Zolls im Durchschnitt nur bei rund 0,5 beziehungsweise bei höchstens 2,3 Prozentpunkten des Gewinns ihrer glasfaserverwendenden Sparten. Die Auswirkungen werden somit wesentlich geringer als bei der vorläufigen Untersuchung angenommen, wenn nicht überhaupt unerheblich, ausfallen, zumal es unwahrscheinlich ist, dass eine derart geringe Kostensteigerung, wie sie durch die vorgegebenen Zollsätze verursacht werden könnte, nicht zur Gänze oder zumindest teilweise weitergegeben werden kann.
(124)
Was die Möglichkeiten zur Weitergabe von Kostensteigerungen betrifft, so legte der Antragsteller im Übrigen Informationen über die Entwicklung der Preise von Harzen vor, die für die Verwender ebenfalls von entscheidender Bedeutung sind und bei Verbundendprodukten zuweilen sogar den größten Preisanteil ausmachen. Demzufolge seien die Verkaufspreise für Glasfasern (Preise für Verwender) lange Zeit hindurch stabil geblieben, während sich die Preise für Harze im selben Zeitraum verdoppelt hätten. Die Preise für Harze hätten seit Ende 2009 erneut stark angezogen. Trotz dieser sehr erheblichen Preisanstiege kauften die Verwender nach wie vor diesen wichtigen Rohstoff und verkauften weiter ihre Endprodukte, ohne ihre Wettbewerbsfähigkeit einzubüßen. Daher dürfte es ihnen wahrscheinlich gelungen sein, die Kostensteigerungen zumindest teilweise an ihre Abnehmer weiterzugeben. Wenn eine so beträchtliche Kostensteigerung (teilweise) an die Abnehmer weitergegeben werden kann, besteht kein Grund, weshalb dies bei einem Antidumpingzoll auf Glasfasern in Höhe der Schadensbeseitigungsschwelle nicht der Fall sein könnte.
(125)
Einige Parteien brachten vor, dass bestimmte Verwender, unter anderem auch weltweit tätige Unternehmensgruppen, dabei seien oder vor hätten, die Produktion in Länder außerhalb der Union auszulagern, wodurch bei den Verwendern in der Union Arbeitsplätze verloren gehen könnten; überdies könnten auch die Abnehmer der Verwender sowie die Kunststoffhersteller, die auch die Verbundwerkstoffe herstellenden Verwender von Glasfasern beliefern, Auswirkungen spüren. Allerdings ist dies eine Folge, die bei der Einführung von Zöllen auf jedes beliebige Zwischenprodukt und nicht nur bei Zöllen auf Glasfasern eintreten kann. Nachgelagerte Verwender können sich auch - wie bereits im Fall der offenmaschigen Gewebe aus Glasfasern - um Schutz im Rahmen eines Antidumpingverfahrens bemühen. In jedem Fall dürften Auswirkungen wie diese aufgrund der anzuwendenden Zollsätze jetzt nur sehr gering ausfallen (siehe Randnummer 139).
(126)
Angesichts der vorstehenden Ausführungen kann der Schluss gezogen werden, dass keiner der Verwender, die bei dieser Untersuchung kooperierten und Wirtschaftsdaten übermittelten, die von der Kommission untersucht werden konnten, aufgrund der durch die vorgeschlagenen Maßnahmen verursachten Kostensteigerungen in seinem Fortbestand bedroht wäre.
3.2. Versorgungssicherheit
(127)
Einige Verwender behaupteten erneut, dass die Versorgungssicherheit auf dem Unionsmarkt gefährdet sei und dies durch die Antidumpingmaßnahmen weiter verschärft würde. Sie untermauerten dies mit einigen Belegen, wonach der Wirtschaftszweig der Union nicht in der Lage sei, die Versorgung der Verwenderindustrie mit Glasfasern in den geforderten Mengen beziehungsweise zu den gewünschten Preisen sicherzustellen. In diesem Sinne wurde der Hinweis der Kommission darauf, dass die freie Kapazität in der EU ausreiche, um die Einfuhren aus der VR China zu ersetzen, als vereinfachend und ungerechtfertigt betrachtet.
(128)
Die Frage wurde weiter analysiert. Ferner gingen vom Antragsteller neue Informationen über Produktionsmengen, Kapazitätsauslastung und Nachfrage ein. Die Analyse dieser Informationen lieferte die Bestätigung dafür, dass es bei bestimmten vom Wirtschaftszweig der Union hergestellten Waren im ersten Halbjahr 2010 tatsächlich Lieferengpässe gegeben hat, die auf knappe Lagerbestände infolge der Erholung des Marktes nach der Wirtschaftskrise zurückzuführen waren. Zwischenzeitlich scheint sich allerdings - entsprechend den in der vorläufigen Verordnung (Randnummern 145 bis 149) wiedergegebenen diesbezüglichen Erwartungen - der Anstieg der Nachfrage stabilisiert zu haben, und es wurden Belege dafür vorgelegt, dass die Lieferanten in der EU ihre unmittelbar verfügbare Produktion im Laufe des Jahres 2010 stark erhöht hatten. Kurz- und mittelfristig wurden weitere Steigerungen der Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union angekündigt. Zusätzlich wurde auch ein Beweis für eine beträchtliche Steigerung der Produktionskapazität in mehreren anderen, nicht der Union angehörenden Herstellerländern vorgelegt.
(129)
Die aktualisierten Daten zu Produktion und Produktionskapazität im Bereich der Garne gaben eher Anlass zur Sorge, und auch laut einer unabhängigen Marktstudie ist die Liefersituation bei Garnen wesentlich angespannter. Da Garne allerdings aus der Warendefinition ausgeschlossen wurden, ist dieses Problem nicht weiter relevant.
(130)
Einige Verwender brachten auch vor, dass manche Unionshersteller die Preise für bestimmte Waren unmittelbar vor der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung stark angehoben hätten und dazu übergegangen seien, für Nachbestellungen der Verwender höhere Preise zu verlangen. Ferner wären einige Unionshersteller entgegen der früheren Praxis nur noch zum Abschluss von Verträgen mit kurzer Laufzeit (über weniger als ein Jahr) bereit. Es wurden Beweise für diesen Umstand vorgelegt, der von den Verwendern als Hinweis dafür gesehen wird, dass der Wirtschaftszweig der Union nicht in der Lage sei, die auf dem Markt nachgefragten Mengen zu vernünftigen Preisen zu liefern.
(131)
In diesem Zusammenhang sei angemerkt, dass nach der Einführung von Antidumpingmaßnahmen mit einem gewissen Preisanstieg auf dem Unionsmarkt zu rechnen ist. Daher ist es nicht ungewöhnlich, dass auch ein gewisser Anstieg bei den Preisen der Unionshersteller zu beobachten ist. Die Frage der Verträge mit kurzer Laufzeit ist zwischen Käufer und Verkäufer zu regeln und hängt nicht zwingend mit vorübergehenden Lieferengpässen zusammen, sondern lässt sich durch viele andere den Markt beeinflussende Faktoren erklären. Wie bereits unter Randnummer 128 erwähnt, hat sich die Liefersituation bei Glasfasern im Laufe des Jahres 2010 jedenfalls offenbar normalisiert. Aus diesen Gründen werden die vorstehenden Vorbringen zurückgewiesen.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(132)
Auf dieser Grundlage werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 150 und 151 der vorläufigen Verordnung bestätigt, und es wird der endgültige Schluss gezogen, dass es insgesamt keine zwingenden Gründe gibt, die gegen die Einführung endgültiger Antidumpingzölle auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China sprechen.
H. ENDGÜLTIGE MASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(133)
Der Antragsteller brachte vor, dass die in der vorläufigen Untersuchung festgesetzte Zielgewinnspanne von 5 % viel zu niedrig sei, und vertrat erneut die Auffassung, dass eine zwischen 12 % und 15 % liegende Spanne aufgrund der hohen Kapitalintensität der Glasfaserindustrie eher gerechtfertigt sei. Es bedürfe einer solchen wesentlich höheren Rentabilität, um eine gesunde Rendite zu erzielen und neue Investitionen tätigen zu können. Da der Antragsteller das vorstehende Vorbringen aber nicht überzeugend mit Belegen untermauerte, wurde der Schluss gezogen, dass die in der vorläufigen Untersuchung festgesetzte Gewinnspanne von 5 % beibehalten werden sollte.
(134)
Wie bereits unter Randnummer 71 ausgeführt, wurden die methodischen Änderungen mit Auswirkungen auf die Berechnung der Preisunterbietung - nämlich i) der Ausschluss von Garnen, ii) die Zusammenfassung der Warentypen in Gruppen und iii) die Berichtigung für nach der Einfuhr angefallene Kosten - auch bei der Ermittlung der Schadensbeseitigungsschwelle angewendet.
(135)
Um bei der Schadensanalyse die Garne auszuschließen und die Besonderheiten jeder Warengruppe (Rovings, Stapelfasern und Matten) zu berücksichtigen, griff die Kommission auf die ausführlichen Finanzdaten zurück, die von den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern für jeden einzelnen Warentyp getrennt übermittelt wurden. Hierfür wurden die jeweiligen Finanzdaten der wichtigsten Warengruppen (Rovings, Stapelfasern und Matten) herangezogen und nicht mehr die Gesamtdaten, die für die vorläufigen Berechnungen verwendet worden waren und auch die Garne beinhalteten (siehe Randnummer 155 der vorläufigen Verordnung). Durch die auf diese Weise erstellte Berechnung wird ein besseres Bild der Marktsituation vermittelt; ferner werden darin die überarbeitete Warendefinition und die Besonderheiten der wichtigsten Warentypen soweit wie möglich berücksichtigt.
(136)
Infolge der oben beschriebenen Änderungen wurde die vorläufige Schadensbeseitigungsschwelle stark überarbeitet.
2. Endgültige Maßnahmen
(137)
Aufgrund des dargestellten Sachverhalts wird die Auffassung vertreten, dass nach Artikel 9 der Grundverordnung endgültige Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware eingeführt werden sollten.
(138)
Da die Schadensbeseitigungsschwelle unter der festgestellten Dumpingspanne liegt, sollten sich die endgültigen Maßnahmen auf die Schadensbeseitigungsschwelle stützen.
(139)
Auf dieser Grundlage ergibt sich der folgende Antidumpingzoll, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Ausführender Hersteller
Vorgeschlagener Antidumpingzoll (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle übrigen Unternehmen
13,8
(140)
Der in dieser Verordnung angegebene unternehmensspezifische Antidumpingzollsatz wurde anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegelt er die Lage des betroffenen Unternehmens während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zoll für „alle übrigen Unternehmen“ gilt dieser Zollsatz daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und von dem genannten Unternehmen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesem unternehmensspezifischen Zollsatz, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(141)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieses unternehmensspezifischen Antidumpingzollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (5) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Bezugnahme auf das Unternehmen, für das ein unternehmensspezifischer Zollsatz gilt, aktualisiert.
(142)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der landesweite Zollsatz sowohl für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller gelten als auch für die Hersteller, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
3. Endgültige Vereinnahmung des vorläufigen Zolls
(143)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspanne und des Ausmaßes der dadurch verursachten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll bis zur Höhe des endgültigen Zolls endgültig zu vereinnahmen. Da Garne nunmehr aus der Warendefinition ausgeschlossen sind (siehe Randnummern 13 bis 24), sollten die vorläufigen Sicherheitsleistungen, die für Einfuhren von Garnen erfolgt sind, freigegeben werden. Da die endgültigen Zollsätze niedriger sind als die vorläufigen Zollsätze, sollten die den endgültigen Zoll übersteigenden vorläufigen Sicherheitsleistungen freigegeben werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 und ex 7019 31 00 (TARIC-Codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 und 7019310099) eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll (in %)
TARIC-Zusatzcode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle übrigen Unternehmen
13,8
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Die Sicherheitsleistungen für die mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 eingeführten vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Garnen aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen getränkte und beschichtete Garne mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter dem KN-Code ex 7019 19 10 (TARIC-Codes 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 und 7019191079) eingereiht werden, werden freigegeben.
(2) Die Sicherheitsleistungen für die mit der Verordnung (EU) Nr. 812/2010 eingeführten vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkte und beschichtete Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 und ex 7019 31 00 (TARIC-Codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 und 7019310099) eingereiht werden, werden endgültig vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen, die die endgültigen Antidumpingzölle übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 9. März 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 248/2011 AL CONSILIULUI
din 9 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 812/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 (denumită în continuare „plângerea”) de către Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă (European Glass Fibre Producers Association - AFPE, redenumită în prezent „GlassFibreEurope”) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 14 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Pe lângă verificările menționate în considerentul 11 din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Saertex din Saerbeck, Germania, unul dintre utilizatorii de fibră de sticlă care a cooperat prin trimiterea răspunsului la un chestionar al utilizatorului.
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii, revizuite în conformitate cu prezentul regulament („comunicarea constatărilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
1. Domeniul de aplicare al anchetei: importuri originare din Malaysia, Taiwan și Turcia
(8)
Un producător-exportator a declarat că importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Malaysia, Taiwan și Turcia ar fi trebuit să fie incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete. Acesta a susținut că excluderea acestor țări este discriminatorie, deoarece, conform constatărilor provizorii, volumul importurilor din aceste trei țări nu ar fi neglijabil și ar exista dovezi prima facie privind subcotarea prețului.
(9)
În acest sens, este de remarcat faptul că în etapa inițială nu au existat dovezi prima facie privind dumpingul, prejudiciul și legătura cauzală, conform cerințelor prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, care ar justifica deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile din aceste țări. Din contră, în ceea ce privește volumul importurilor, reclamanții au trimis informații conform cărora importurile și cotele de piață din alte țări au scăzut începând cu 2004.
(10)
Referitor la Malaysia, Taiwan și Turcia, analiza efectuată în etapa provizorie a confirmat că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Turcia au scăzut în perioada luată în considerare (de la 2,0 % la 1,5 % și, respectiv, de la 2,9 % la 2,5 %), în timp ce importurile din Malaysia au crescut ușor, de la 1,0 % la 1,7 %. Deși nivelurile acestor importuri se situează peste nivelurile de minimis ale importurilor necesare conform articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, nu au fost îndeplinite alte cerințe pentru includerea acestor țări în anchetă. În special, nu au fost primite informații care ar putea sugera existența dumpingului din partea oricăreia dintre aceste țări. Prin urmare, se respinge solicitarea de a include Malaysia, Taiwanul și Turcia.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(11)
Se reamintește faptul că, astfel cum prevede considerentul 15 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, cu lungimea de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(12)
În plus, astfel cum este prevăzut în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, s-a hotărât ca firele să fie tratate în mod provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, deși acestea vor face obiectul unor investigații și considerente ulterioare din etapa finală.
1.1. Fire
(13)
Ulterior comunicării măsurilor provizorii, solicitarea de a exclude firele a continuat să fie investigată. Referitor la acest subiect, se reamintește faptul că înainte de instituirea măsurilor provizorii a fost primit un mare număr de cereri care solicitau excluderea firelor (a se vedea considerentele 18 și 19 din regulamentul provizoriu). În plus, după instituirea măsurilor provizorii, a fost primită din partea părților interesate o cantitate substanțială de informații suplimentare mai detaliate. Toate aceste observații au fost analizate în detaliu și sunt explicate mai jos.
(14)
Mai multe părți interesate au declarat că firele ar trebui să fie diferențiate de celelalte trei tipuri de produse de bază menționate în considerentul 17 din regulamentul provizoriu, deoarece: (i) firele ar avea proprietăți fizice și chimice diferite, (ii) procesul de producție a firelor și a celorlalte trei tipuri de produse de bază ar fi diferit și (iii) firele ar fi utilizate în alte scopuri.
(15)
Referitor la argumentele (i) și (ii), au fost trimise dovezi care arată că există caracteristici distinctive ale semitorturilor, ale fibrelor tăiate și ale covorașelor, pe de o parte, și ale firelor, pe de altă parte. Mai exact, informațiile indicau faptul că firele tăiate și covorașele sunt în mod normal fabricate din semitorturi, și nu din fire. După comunicarea constatărilor finale, industria Uniunii a contestat această separare, susținând că unele fire tăiate speciale ar fi de fapt fabricate din fire. Cu toate acestea, existența unor fire tăiate speciale fabricate din fire nu implică faptul că firele ar trebui încadrate la definiția produsului în cauză (a se vedea, de asemenea, considerentul 20 de mai jos).
(16)
Referitor la prima solicitare privind proprietățile chimice și fizice diferite, o parte interesată a trimis un studiu efectuat de un institut de cercetare renumit. Studiul menționat a comparat, printre altele, proprietățile fizice și chimice ale semitorturilor și ale firelor. După comunicarea constatărilor finale, au fost formulate anumite rezerve referitoare la rezultatele acestei comparații care, la rândul lor, au dus la primirea unor observații importante din partea unor utilizatori de fire. Din aceste informații se poate trage concluzia că un component chimic esențial al semitorturilor, al covorașelor și al firelor tăiate este „silanul”, un agent chimic de cuplare care facilitează absorbția rășinii pentru matrice. Firele nu sunt fabricate în mod obișnuit cu un astfel de agent chimic, ci mai degrabă cu o substanță chimică amilacee pe bază de ulei („clei”) care se adaugă ca lubrifiant și agent protector pentru ca firele să poată rezista condițiilor riguroase ale țeserii de mare viteză. Spre deosebire de semitorturi, unde agentul de cuplare ajută la absorbția rășinii, „cleiul” respinge rășina. Referitor la proprietățile chimice de bază, s-a constatat, de asemenea, că materia primă de sticlă pentru fire are o compoziție mai stabilă și o uniformitate mai mare a dimensiunii particulelor în comparație cu materiile prime utilizate la celelalte tipuri de produse.
(17)
Din punct de vedere al proprietăților fizice, firele par să nu aibă aceleași proprietăți fizice de bază cu alte tipuri de produse. În primul rând, în general este recunoscut faptul că firele reprezintă un material mai fin cu un diametru al fibrelor și o densitate liniară mult mai mici decât în cazul semitorturilor. În al doilea rând, firele reprezintă singurul tip de produs răsucit (deși există și fire complet nerăsucite).
(18)
În ceea ce privește a doua afirmație referitoare la diferențele între procesele de producție, deși toate părțile recunosc că cele patru tipuri de produse de bază sunt fabricate din sticlă topită care conține nisip de silice, sodă, calcar, caolin și dolomită, trecută prin cutii termorezistente din aliaj platină-rodiu cu orificii multiple („filiere”), există diferențe importante ale procesului de producție a firelor în comparație cu celelalte produse care fac obiectul anchetei. În primul rând, pentru producția firelor sunt necesare o precizie mai mare și un control stabil al temperaturii, precum și un aport mai mare de energie, cu aplicarea unor parametri de control mai stricți (rezultatul trefilării etc.). Cu cât orificiile filierelor sunt mai mici, cu atât producția este substanțial mai mică în comparație cu alte produse. Prin urmare, furnalele sunt de obicei utilizate fie pentru producția de fire, fie pentru producția de semitorturi - într-adevăr, din motive economice, producătorii de fibră de sticlă nu alternează producția acestor două produse în același furnal. O altă diferență a procesului de producție constă în faptul că, ulterior procesului de trefilare, firele urmează un proces de răsucire.
(19)
Referitor la argumentul (iii) privind diferențele aplicațiilor, s-a constatat că proprietățile chimice diferite ale firelor, în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele, se datorează utilizărilor diferite ale firelor. Deși inițial s-a ajuns la concluzia provizorie că „aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză (…) sunt utilizate în general în aceleași scopuri”, această chestiune a fost analizată în continuare pe baza comentariilor primite după comunicarea concluziilor provizorii și s-a stabilit că, în timp ce semitorturile, firele tăiate și covorașele erau utilizate pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite, firele erau utilizate în principal pentru producția unor materiale tehnologice mult mai ușoare pentru aplicații tehnice din țesături cum ar fi aplicațiile de izolare, protecție și filtrare de mare performanță. În anumite cazuri, firele pot fi utilizate și în scopuri de ranforsare, însă acestea reprezintă un număr de cazuri extrem de limitat; având în vedere costul relativ foarte ridicat al firelor comparativ cu cel al semitorturilor, chiar și aceste cazuri restrânse sunt puțin probabile din motive economice.
(20)
Având în vedere diferențele menționate mai sus, nu este surprinzător faptul că și pe piață firele sunt percepute în mod diferit în comparație cu celelalte trei produse. Într-adevăr, un raport de piață publicat de o revistă independentă specializată în produse din materiale compozite a fost trimis de ambii utilizatori și de industria Uniunii. Acest raport, care nu are nicio legătură cu prezenta procedură antidumping, explică în primul rând că, din motive de producție și utilizări, trebuie făcută o distincție între fire și semitorturi. În continuare, raportul analizează în detaliu capacitatea de producție a fibrelor de sticlă la nivel global pentru cele două grupuri: (i) semitorturi, fire tăiate și covorașe, luate împreună; și (ii) fire (3).
(21)
Referitor la posibila substituție a firelor cu celelalte tipuri de produse de bază, este de remarcat faptul că, așa cum s-a menționat în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, acest lucru este teoretic posibil, deoarece firele ar putea fi utilizate într-un număr limitat de aplicații în locul celorlalte tipuri. Cu toate acestea, în urma unei analize suplimentare, Comisia a ajuns la concluzia că în practică acest lucru nu este deloc viabil din punct de vedere economic, din cauza diferenței substanțiale dintre costul de producție al firelor și costul de producție al celorlalte produse, ceea ce poate fi explicat prin diferențele existente în procesele de producție menționate în considerentul 18 de mai sus.
(22)
În plângerea care a stat la baza deschiderii prezentei anchete, s-a menționat în mod explicit că produsul în cauză are o funcție unică și, prin urmare, un scop sau o utilizare unică, și anume ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Cu toate acestea, analiza de mai sus a stabilit că diferențele existente în procesul de producție al firelor comparativ cu semitorturile (și firele tăiate și covorașele) au drept rezultat existența unor proprietăți fizice și chimice de bază fundamental diferite, având în vedere diferitele aplicații ale firelor, inclusiv alte câteva utilizări în afara materialelor compozite. Observațiile primite în acest sens după comunicarea constatărilor finale nu au fost în măsură să schimbe această concluzie.
(23)
Având în vedere cele de mai sus, se acceptă cererea de a exclude firele în baza proprietăților fizice și chimice diferite și în baza utilizărilor diferite în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că firele ar trebui excluse din definiția produsului în cauză, astfel cum este definit în regulamentul provizoriu. În consecință, firele sunt excluse definitiv din procedură.
(24)
De asemenea, este de remarcat faptul că o parte interesată a trimis o cerere de excludere a firelor subțiri, însă aceasta nu mai prezintă relevanță, având în vedere excluderea tuturor firelor din definiția produsului.
1.2. Semitorturi texturate
(25)
O parte interesată a solicitat excluderea semitorturilor texturate. Solicitarea respectivă s-a bazat pe argumentul că semitorturile texturate ar trebui tratate conform aceluiași principiu ca și în cazul semitorturilor impregnate, deoarece produsul nu mai este un semitort, ci un produs din aval.
(26)
În acest sens este importantă repetarea motivului pentru care au fost excluse anumite semitorturi impregnate. Într-adevăr, anumite semitorturi și fire au fost excluse, deoarece aceste tipuri au fost tratate în mod special prin acoperire și impregnare și au o pierdere la calcinare de peste 3 %, ceea ce le conferă proprietăți fizice și chimice diferite.
(27)
Referitor la semitorturile texturate, se înțelege că acestea sunt semitorturi care nu sunt acoperite sau impregnate și care au o pierdere la calcinare între 0,3 % și 0,13 %. Prin urmare, acestea sunt în mod clar produse diferite în comparație cu semitorturile impregnate care au fost excluse în etapa provizorie. În al doilea rând, s-a constatat că, la fel ca și în cazul celorlalte semitorturi, al firelor tăiate și al covorașelor, semitorturile texturate sunt utilizate în primul rând pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Prin urmare, acestea sunt cuprinse în mod clar în definiția produsului din plângere și din avizul de deschidere al prezentei proceduri și nu par să existe motive care să justifice excluderea acestora.
(28)
Prin urmare, se ajunge la concluzia că semitorturile texturate se încadrează în mod clar și incontestabil în definiția produsului din prezenta procedură, iar solicitarea de excludere a acestora din definiția respectivă nu are o bază factuală suficientă și trebuie respinsă.
1.3. Concluzie
(29)
Nu au fost trimise alte solicitări cu privire la definiția produsului.
(30)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat ca fiind adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, produsul în cauză se definește în mod definitiv ca fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe din filamente de fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din lână de sticlă.
2. Produsul similar
(31)
În absența oricărei solicitări sau observații relevante și luând în considerare constatările prevăzute în considerentele 13-23 de mai sus, concluziile din considerentul 20 din regulamentul provizoriu se confirmă.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(32)
Ca urmare a publicării măsurilor provizorii, un producător-exportator/grup de producători-exportatori căruia nu i-a fost acordat TEP și-a reiterat dezacordul în legătură cu refuzul cererii sale pentru acordarea TEP. Cu toate acestea, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a repetat argumentele anterioare pe care le-a adus deja în cadrul procedurii, fără să prezinte argumente noi. Se reamintește faptul că, astfel cum s-a explicat în regulamentul provizoriu, aceste argumente au fost deja analizate în detaliu în comunicarea individuală cu producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(33)
Mai mult, în urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a afirmat că noile dovezi pe care le-a trimis nu au fost luate în considerare de către Comisie. În acest sens este de remarcat faptul că dovezile la care se face referire reprezintă numai trimiterea unor documente în sprijinul argumentului, care a fost deja formulat și la care s-a răspuns, referitor la compunerea consiliului de administrație al societății. Prin urmare, nu au fost prezentate dovezi noi care ar pune sub semnul întrebării decizia de refuzare a cererii de acordare a TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(34)
În consecință, se confirmă definitiv constatările provizorii referitoare la cererea pentru acordarea TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(35)
În lipsa oricărei alte observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 21-29 din regulamentul provizoriu referitor la TEP.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(36)
În urma comunicării concluziilor provizorii, același producător-exportator/grup de producători-exportatori care a trimis observații privind decizia referitoare la TEP nu a fost de acord cu refuzul cererii sale pentru TI. Acesta a afirmat că nu au fost oferite motive suficiente de către Comisie care să sprijine refuzul cererii sale pentru TI.
(37)
În acest sens se reiterează faptul că, astfel cum se specifică în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în partea referitoare la analiza TEP, majoritatea directorilor din consiliul de administrație al acestei societăți au fost numiți de o societate cu capital majoritar de stat. Prin urmare, nu se poate exclude o intervenție semnificativă a statului în procesul decizional al acestui producător-exportator.
(38)
În consecință, având în vedere că acest producător-exportator nu a reușit să demonstreze că a fost suficient de independent față de stat, s-a confirmat că acesta nu îndeplinește criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea sa pentru TI trebuie respinsă.
(39)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator menționat și ceilalți producători-exportatori cărora nu le-a fost acordat TI au afirmat că decizia de refuzare a TI nu a fost în conformitate cu raportul grupului OMC privind litigiul DS 397 referitor la măsurile antidumping definitive asupra anumitor elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză. În acest sens, trebuie remarcat faptul că raportul grupului mai sus menționat nu este încă finalizat, deoarece acesta nu a fost adoptat de organul de soluționare a litigiilor. Mai mult, perioada de recurs împotriva raportului grupului încă nu a expirat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(40)
În consecință și în absența altor observații referitoare la TI, conținutul considerentelor 30-33 din regulamentul provizoriu se confirmă definitiv și se stabilește în mod definitiv că TI nu se acordă niciunui producător-exportator/grup de producători-exportatori inclus în eșantion căruia i-a fost refuzat TEP.
3. Valoarea normală
3.1. Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP
(41)
În urma comunicării constatărilor provizorii, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă (sau nu au fost vândute deloc), valoarea normală a produsului similar ar trebui calculată pe baza unei valori normale construite, și nu astfel cum a procedat Comisia în etapa provizorie, și anume utilizarea, pentru valoarea normală, a prețurilor reprezentative de pe piața internă pentru tipurile care prezintă caracteristici asemănătoare (ajustate în mod corespunzător).
(42)
Afirmația a fost acceptată și, în consecință, valoarea normală pentru tipurile nereprezentative (și anume cele pentru care vânzările pe piața internă au constituit mai puțin de 5 % din vânzările la export în Uniune sau care nu au fost vândute deloc pe piața internă) a fost calculată pe baza costului de producție pe tip de produs plus o sumă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și pentru profit. În cazul în care au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat profitul tuturor tranzacțiilor de pe piața internă pe tip de produs pentru tipurile de produs în cauză [deoarece s-a constatat că toate tranzacțiile vânzărilor pe piața internă a acestor tipuri de produse au fost profitabile, testul prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază a fost satisfăcut în mod clar]. În cazul în care nu au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat un profit mediu. Pentru un tip de produs pentru care nu au fost furnizate costuri de producție, s-a utilizat valoarea normală construită a unui tip care prezintă caracteristici asemănătoare.
(43)
Pentru tipurile de produse rămase, s-a examinat ulterior dacă fiecare tip de produs în cauză, vândut pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, astfel cum se precizează în considerentele 37-40 din regulamentul provizoriu.
(44)
Ancheta ulterioară a stabilit că vânzările profitabile pentru numai câteva tipuri de produs comparabile reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au putut fi utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală a acestor tipuri de produse. Pentru tipurile de produs rămase s-au folosit numai vânzările profitabile.
(45)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că metodologia utilizată pentru construirea valorii normale pentru tipurile de produs nereprezentative astfel cum se precizează în considerentul 42 de mai sus, adică utilizând profitul tranzacțiilor profitabile cu tipurile de produse în cauză, ar fi contrară articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. Acesta a afirmat în continuare că utilizarea profitului mediu al tuturor tranzacțiilor profitabile cu toate tipurile de produse reprezintă o metodă consacrată pentru construirea valorii normale pentru un anumit tip de produs și că orice modificare a acestei practici încalcă principiul securității juridice.
(46)
Este de remarcat faptul că metodologia descrisă în considerentul 42 este în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, conform căruia sumele pentru profit trebuie să se bazeze pe date reale referitoare la vânzări, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale produsului similar de către exportator sau producător. Utilizarea expresiei „ale produsului similar” nu exclude împărțirea produsului care face obiectul anchetei în tipuri de produse, dacă este cazul. Mai mult, jurisprudența OMC aplicabilă (4) prevede că marja de profit efectivă, stabilită pentru tranzacțiile din cadrul operațiunilor comerciale normale cu tipurile de produse relevante pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită, nu poate fi ignorată. De asemenea, este de remarcat faptul că producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori nu a demonstrat că tranzacțiile cu tipurile de produse pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită ar trebui să fie considerate ca nefăcând parte din operațiunile comerciale normale. În fine, trebuie remarcat faptul că metodologia descrisă mai sus este imparțială. Într-adevăr, în cazurile în care marja de profit a vânzărilor din cadrul operațiunilor comerciale normale ale tipului de produs în cauză este mai mică decât profitul mediu ponderat al vânzărilor tuturor tipurilor de produs din cadrul operațiunilor comerciale normale, pentru construirea valorii normale se utilizează marja de profit mai mică a tipului de produs în cauză. Prin urmare, afirmația este respinsă.
3.2. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(a) Țară analogă
(47)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că Turcia nu ar trebui utilizată ca țară analogă și a sugerat utilizarea Malaysiei în acest sens. Această afirmație nu a fost motivată mai mult și, prin urmare, nu a fost luată în considerare.
(48)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului care face obiectul anchetei (a se vedea mai sus), faptul că firele nu sunt produse în Turcia nu mai reprezintă un obstacol în calea alegerii Turciei ca țară analogă, deoarece nu va fi nevoie de construirea unei valori normale pentru niciun tip de produs care face obiectul anchetei (a se vedea, de asemenea, considerentele 50 și 51 de mai jos).
(49)
Având în vedere cele de mai sus, se stabilește în mod definitiv că Turcia trebuie utilizată ca țară analogă în prezenta procedură.
(b) Determinarea valorii normale
(50)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte a afirmat că valoarea normală pentru produsul similar din Turcia poate să nu fie exactă, deoarece structura costurilor societății cooperante din Turcia este distorsionată. Într-adevăr, ancheta a stabilit că societatea cooperantă din Turcia a avut costuri financiare semnificative care ar putea distorsiona calcularea valorii normale, în special atunci când aceasta este construită.
(51)
Prin urmare, pentru a se evita orice distorsiune care ar putea apărea la calculare, s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Această grupare a ameliorat comparabilitatea în termeni de volume de vânzări dintre produsul în cauză și produsul similar din Turcia, permițând utilizarea prețurilor efective în locul valorii normale construite atunci când ar trebui utilizate costurile de vânzare, generale și administrative (care pot fi distorsionate de costurile financiare).
4. Prețul de export și comparația prețurilor
(52)
În absența oricăror observații, se confirmă conținutul considerentelor 48-50 din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețului de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.
5. Marjele de dumping
(53)
În lipsa oricărei observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu referitor la metodologia generală pentru calcularea marjelor de dumping.
(54)
Având în vedere modificările de calculare a valorilor normale menționate mai sus și după corectarea unor erori de calcul, nivelul de dumping determinat în final, exprimat ca procent din prețul CIF net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Tabelul 1
Marjele de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Alte societăți cooperante
29,7 %
E. PREJUDICIUL
(55)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-23 de mai sus), analiza prejudiciului a trebuit să fie adaptată la cele trei tipuri principale de produs rămase: semitorturi, fire tăiate și covorașe. Aceasta a necesitat revizuirea unor indicatori de prejudiciu, a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping, precum și calcularea subcotării prețului și a nivelului de eliminare a prejudiciului.
1. Industria din Uniune
(56)
Referitor la definiția industriei din Uniune și la caracterul reprezentativ al eșantionului de producători din Uniune, nu au fost primite observații sau solicitări noi. Având în vedere aceasta și faptul că tipul de produs exclus din definiția produsului, și anume firele, reprezintă o proporție limitată din producția și vânzările producătorilor din Uniune, se confirmă concluziile considerentelor 56-58 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul Uniunii
(57)
Referitor la consumul Uniunii, trebuie remarcat faptul că, astfel cum se precizează în considerentul 55 de mai sus, excluderea unuia dintre cele patru tipuri de produse principale, și anume firele, din definiția produsului a dus la o revizuire a volumelor de consum ale Uniunii.
(58)
Având în vedere revizuirea de mai sus, consumul total al Uniunii a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 2
Consumul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexat
100
105
104
77
(59)
Evoluția consumului de mai sus este similară evoluției observate pentru produsul care face obiectul anchetei astfel cum a fost definit în regulamentul provizoriu, și anume o creștere de circa 5 % în 2007-2008 și o scădere foarte semnificativă, cu 23 % în PA față de 2006.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(60)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import.
(61)
O parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați industriei Uniunii ar fi trebuit să fie excluse din importurile în cauză.
(62)
În acest sens se reamintește mai întâi faptul că, așa cum s-a menționat deja în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, în cursul PA volumul importurilor din RPC al producătorilor care au făcut parte din eșantion a reprezentat mai puțin de 4 % din totalul importurilor din RPC. Această cifră rămâne neschimbată în urma excluderii firelor din definiția produsului.
(63)
Având în vedere faptul că numai doi producători din Uniune au importat produsul în cauză din RPC în cursul PA, volumul exact al acestor importuri nu poate fi divulgat din motive de confidențialitate. În orice caz, chiar dacă volumul acestor importuri ar fi dedus din fiecare an al perioadei luate în considerare, evoluția volumelor importurilor și a cotelor de piață ar rămâne substanțial neschimbată. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping ar fi mai mică, deși numai cu mai puțin de un punct procentual în fiecare an din perioada luată în considerare, și, prin urmare, aceasta nu ar afecta evoluția globală din perioada luată în considerare.
(64)
După excluderea firelor, datele revizuite privind importul sunt următoarele:
(a) Volume
Tabelul 3
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexat
100
156
186
139
(b) Cota de piață
Tabelul 4
Importurile din RPC (cota de piață)
2006
2007
2008
PA
Cota de piață (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexat
100
149
179
180
(65)
După aceste modificări, evoluțiile observate în etapa provizorie în ceea ce privește volumele importurilor de produs în cauză s-au schimbat într-o măsură limitată. Cu toate acestea, creșterea volumelor importurilor atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, rămâne substanțială. Aceste importuri au crescut extrem de rapid în cursul perioadei luate în considerare, în special între 2006 și 2008 (cu 86 %), după care a avut loc o scădere a importurilor din RPC ca urmare a scăderii globale a cererii. Cu toate acestea, cota de piață a acestor importuri a continuat să crească între 2008 și PA, iar în toată perioada a crescut cu 6,3 puncte procentuale.
(c) Evoluția prețurilor
(66)
După excluderea firelor, prețul CIF mediu de import pentru produsul în cauză a scăzut semnificativ (cu aproximativ 3 %):
Tabelul 5
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
PA
Preț mediu/tonă (EUR)
901
907
945
909
Indexat
100
101
105
101
(67)
Cu toate acestea, tabelul de mai sus arată că evoluția prețurilor, substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare, nu s-a schimbat și, prin urmare, poate fi confirmată concluzia referitoare la evoluția prețurilor acestor importuri stabilită în regulamentul provizoriu.
(d) Subcotarea prețurilor
(68)
Referitor la calcularea subcotării prețurilor, a fost necesară revizuirea marjelor provizorii, deoarece excluderea firelor din definiția produsului a necesitat eliminarea vânzărilor corespunzătoare din calcularea prejudiciului.
(69)
Mai mult, astfel cum s-a procedat în partea referitoare la dumping din cadrul anchetei (a se vedea considerentele 50 și 51 de mai sus), s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Aceasta a dus la o creștere a volumului de importuri din RPC incluse în comparația cu vânzările produsului similar produs de industria din Uniune, asigurându-se astfel o mai bună reprezentativitate a calculelor privind subcotarea.
(70)
În final, s-a aplicat o ajustare pentru costurile postimport, deoarece aceste costuri sunt indispensabile pentru vânzarea produsului în cauză.
(71)
În urma modificărilor survenite în calcularea subcotării prețului ca urmare a (i) excluderii firelor, (ii) grupării tipurilor de produse și (iii) ajustării pentru costurile postimport, marjele de subcotare revizuite se ridică la maximum 18,2 %, în timp ce subcotarea medie a prețului este de 10,9 %. Modificările de mai sus au fost aplicate și calculării nivelului de eliminare a prejudiciului - a se vedea considerentul 134 din prezentul regulament.
(72)
În afara modificărilor menționate mai sus și în absența altor afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 61-65 din regulamentul provizoriu.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Revizuirea indicatorilor de prejudiciu ca urmare a excluderii firelor
(73)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, a fost necesară ajustarea anumitor tabele din secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu. În plus, a fost necesară o corecție minoră în datele privind vânzările unui producător inclus în eșantion. Trebuie remarcat faptul că firele au avut o prezență relativ limitată în producția și vânzările producătorilor incluși în eșantion. Prin urmare, cei mai afectați de aceste ajustări au fost indicatorii calculați pe baza tuturor producătorilor din Uniune (volume de vânzări și cota de piață). Într-o măsură mai mică, au fost afectate și prețurile medii de vânzare ale producătorilor incluși în eșantion. Cu toate acestea, evoluțiile observate, inclusiv pentru acești indicatori, rămân substanțial neschimbate față de constatările regulamentului provizoriu, astfel cum dovedesc tabelele de mai jos. Având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari [profitabilitate, randamentul investiției (RI), flux de lichidități și investiții] nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului. Din motive de transparență, toate tabelele referitoare la indicatorii de prejudiciu prevăzute în secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu sunt prezentate mai jos, inclusiv cele care nu s-au schimbat.
(74)
Deoarece evoluția volumelor de producție ale producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 67 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 6
Industria din Uniune - producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexat
100
103
102
64
(75)
Cifrele privind capacitatea de producție a industriei din Uniune au scăzut în general prin excluderea firelor, însă aceasta nu a avut niciun efect asupra evoluției și gradului de utilizare a capacității de producție. Prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 69 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 7
Industria din Uniune - capacitatea de producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Capacitate (tone)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexat
100
100
102
89
Gradul de utilizare al capacității de producție (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexat
100
103
100
71
(76)
Deoarece evoluția stocurilor producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2007, 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 70 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 8
Industria din Uniune - stocuri
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexat
100
83
140
93
(77)
Deși, în comparație cu volumele de vânzări raportate în regulamentul provizoriu, scăderea volumelor de vânzări începând cu 2006 este cu 1 % mai pronunțată în 2007 și 2008 și cu 3 % mai puțin pronunțată în PA, volumele de vânzări au continuat să scadă cu 27 % în cursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 71 și 72.
Tabelul 9
Industria din Uniune - vânzări UE (volume)
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexat
100
99
95
73
(78)
După excluderea firelor din definiția produsului, cota de piață UE a industriei Uniunii a scăzut de la 76,3 % la 71,9 % (în comparație cu o scădere de la 75,1 % la 69,5 %). Prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 73 din regulamentul provizoriu privind cota de piață a industriei din Uniune.
Tabelul 10
Industria din Uniune - cota de piață UE
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Cota de piață UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexat
100
95
92
94
(79)
Referitor la prețurile medii de vânzare, excluderea firelor din definiția produsului a avut ca rezultat, în general, prețuri medii de vânzare ușor mai mici. Cu toate acestea, evoluția este identică cu evoluția prețurilor de vânzare raportată în regulamentul provizoriu (cifrele sunt doar cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 74 din regulamentul menționat.
Tabelul 11
Industria din Uniune - vânzări UE (prețuri medii)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
EUR/tonă
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexat
100
99
102
99
(80)
Cifrele privind ocuparea forței de muncă pentru producătorii din Uniune au fost ajustate pentru a exclude producția de fire. Reducerea relativ scăzută a cifrelor a lăsat evoluția neschimbată (cifrele au fost numai cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile considerentului 75 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 12
Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexat
100
95
91
81
(81)
Productivitatea industriei din Uniune nu a fost afectată de excluderea firelor și, prin urmare, concluziile din considerentul 76 din regulamentul provizoriu pot fi confirmate.
Tabelul 13
Industria din Uniune - productivitate
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Tone/angajat
121
131
136
95
Indexat
100
108
113
79
(82)
Așa cum s-a menționat deja în considerentul 73 de mai sus, având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari enumerați mai jos nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului.
(83)
Costurile salariale în sensul salariilor medii anuale nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 77 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 14
Industria din Uniune - costuri salariale
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Salarii anuale (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexat
100
101
103
97
(84)
Profitabilitatea și RI nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 78-81 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 15
Industria din Uniune - rentabilitatea și RI
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Profit net (ca % din cifra de afaceri)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 83 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 16
Industria din Uniune - fluxul de lichidități
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Fluxul de lichidități (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexat
100
50
22
-64
(86)
Situația nivelului investițiilor industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 85 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 17
Industria din Uniune - investiții
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Investiții nete (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexat
100
52
109
71
4.2. Observații primite ca urmare a comunicării constatărilor provizorii
(87)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul (și cauzalitatea) ar fi trebuit să fie analizat(e) de către Comisie pe fiecare segment specific, și anume separat pentru fiecare tip principal de produs. Partea respectivă a considerat că tipurile principale de produse erau prea diferite unele de altele pentru a fi analizate împreună.
(88)
În primul rând trebuie reamintit faptul că orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru produsul în cauză și produsul similar în ansamblu. Dacă există solicitări referitoare la definiția produsului în cauză, acestea ar trebui analizate în contextul respectiv și nu ar trebui să aibă ca rezultat analize separate ale prejudiciului în funcție de diferitele tipuri de produse care fac obiectul anchetei. Astfel cum se menționează în considerentele 13-23 de mai sus, definiția produsului a fost modificată în etapa finală a anchetei prin excluderea firelor. Orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru acest produs în cauză nou definit și pentru produsul similar în ansamblu. Din aceste motive, solicitarea de mai sus nu poate fi acceptată.
(89)
Aceeași parte interesată a afirmat că datele prezentate privind industria din Uniune nu au fost coerente. În special, aceasta a considerat că Comisia a greșit prin faptul că uneori a furnizat date privind întreaga industrie din Uniune, în timp ce cu alte ocazii s-a făcut uz de date verificate referitoare numai la producătorii incluși în eșantion.
(90)
Referitor la această solicitare, în primul rând trebuie remarcat faptul că eșantionarea reprezintă o procedură prevăzută în mod special la articolul 17 din regulamentul de bază pentru cazurile în care nu este posibilă investigarea în detaliu a anumitor operatori economici. Eșantionul de producători din Uniune selectat a fost considerat reprezentativ pentru întreaga industrie din Uniune, iar părțile interesate nu au trimis nicio solicitare motivată care să afirme contrariul. Prin urmare, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, toți indicatorii de prejudiciu, cu excepția celor privind volumele de vânzări și cotele de piață, au fost stabiliți pe baza informațiilor colectate și verificate în localurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Volumele de vânzări ale industriei din Uniune care cuprind toți producătorii din Uniune au fost necesare pentru calculul consumului din Uniune, în timp ce atât volumele de vânzări, cât și consumul din Uniune au fost necesare pentru determinarea cotei de piață a industriei din Uniune.
(91)
O altă parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați producătorilor din Uniune incluși în eșantion, astfel cum se menționează în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, ar trebui să fie adăugate la vânzările producătorilor în cauză.
(92)
Având în vedere că produsele în cauză sunt doar revândute de către producătorii din Uniune în cauză, adăugarea acestor importuri la volumul de vânzări al acestora ar distorsiona calculele și, prin urmare, afirmația nu pare justificată. În orice caz, astfel cum s-a afirmat deja în considerentele 62 și 63 de mai sus, volumul acestor importuri este limitat. Astfel cum s-a menționat în aceleași considerente de mai sus, cotele de piață ar fi afectate, de asemenea, numai într-o măsură extrem de mică, iar evoluțiile indicatorilor de prejudiciu aferenți nu ar fi afectate.
(93)
O parte interesată a menționat că Comisia nu a explicat de ce vânzările pentru utilizările captive au fost incluse în cifrele privind vânzările industriei din Uniune. Aceasta a afirmat că piața captivă ar fi trebuit să fie analizată de Comisie în mod independent față de piața liberă.
(94)
În acest sens, este important de subliniat faptul că vânzările pentru utilizări captive au fost incluse în analiza privind volumele de vânzări și cota de piață ale industriei din Uniune, constatându-se că aceste vânzări au fost în competiție cu importurile. Într-adevăr, ancheta a stabilit că acele cantități destinate pentru utilizarea captivă de către societățile în cauză din Uniune pot fi, în principiu, înlocuite de fibră de sticlă achiziționată, de exemplu în cazul în care condițiile pieței și/sau considerente de ordin financiar ar declanșa o astfel de schimbare. Prin urmare, acestea au fost incluse în analiza pieței din Uniune. În orice caz, dacă vânzările captive ar fi excluse din analiză, evoluțiile vânzărilor nu ar suferi modificări semnificative.
(95)
Industria din Uniune a pus la îndoială prețurile medii de vânzare din Uniune ale industriei din Uniune, astfel cum sunt sintetizate în tabelul 10 din regulamentul provizoriu. Aceasta a bănuit existența unei erori de calcul și a afirmat că în realitate scăderea prețurilor de vânzare în cursul perioadei luate în considerare a fost mai pronunțată decât cifra raportată de 2 %. Ca urmare a acestei afirmații, calculul prețurilor medii de vânzare din Uniune ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost revizuit. Calculul s-a bazat pe prețurile de vânzare verificate și s-a constatat că acesta a fost corect. Cu toate acestea, având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară recalcularea prețurilor medii de vânzare prin excluderea firelor, prețurile medii de vânzare revizuite fiind raportate în tabelul 11 de mai sus.
(96)
Doi dintre producătorii incluși în eșantion au pus la îndoială unele ajustări aplicate cifrelor de profitabilitate trimise de aceștia. Ajustările contestate se referă la transferuri în cadrul societății, modificări legate de contabilitate și anumite elemente extraordinare care au fost considerate de Comisie ca fiind elemente ce distorsionează inutil cifrele de profit rezultate. Ajustările au fost contestate, deoarece producătorii în cauză au considerat că, în consecință, nu au fost prezentate costuri importante, deși acestea au fost efectuate și, în anumite cazuri, pot fi chiar legate de importurile care fac obiectul unui dumping. Ajustările aplicate cifrelor de profitabilitate ale celor două societăți au fost revizuite și s-a constatat încă o dată că acestea au fost justificate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(97)
În absența altor solicitări sau observații și cu modificările indicate în considerentele 55-80 de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 66-86 din regulamentul provizoriu.
5. Concluzie privind prejudiciul
(98)
În absența oricăror alte afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 87-89 din regulamentul provizoriu.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(99)
Unele părți au reiterat afirmația conform căreia, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC, nu a existat o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile în cauză. În special, s-a afirmat din nou că prețurile medii de import ale acestor importuri au rămas în mod substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare și că industria din Uniune a reușit să mențină profitabilitatea la niveluri apropiate de profitul vizat menționat în cursul anilor 2007 și 2008, când a avut loc cea mai semnificativă creștere a volumului de importuri din RPC.
(100)
Răspunsul la aceste afirmații a fost deja prevăzut în considerentele 94 și 95 din regulamentul provizoriu, care se confirmă. Mai mult, așa cum s-a indicat deja în considerentul 107 din regulamentul provizoriu, nu se poate trage concluzia că o legătură cauzală este întreruptă numai pe baza evoluției unui număr limitat de indicatori de prejudiciu care au fost analizați parțial în perioada luată în considerare; dimpotrivă, trebuie evaluată evoluția în ansamblu a tuturor indicatorilor de prejudiciu din întreaga perioadă luată în considerare. Analiza provizorie a arătat deja că importurile produsului în cauză au cauzat scăderea prețurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei luate în considerare și a subcotat în mare măsură prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PA. Prin urmare, industria din Uniune nu a reușit să atingă nivelurile necesare de profitabilitate, chiar și în perioade cu o cerere relativ ridicată, precum anii 2007 și 2008. În plus, importurile din RPC și-au mărit în mod constant cota de piață, în special în 2007, când piața fibrelor de sticlă din UE a crescut semnificativ. Această strategie agresivă de acaparare a cotei de piață prin vânzări persistente la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune nu a dus la o deteriorare gravă a profitabilității industriei din Uniune înainte de PA numai datorită nivelurilor relativ mari ale consumului din Uniune, care a atenuat efectul dumpingului prejudiciabil. Cu toate acestea, evoluția din cursul PA confirmă faptul că de îndată ce condițiile pieței s-au deteriorat, prejudiciul material cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping nu a întârziat să producă toate efectele. Prin urmare, se resping argumentele menționate în considerentul 99 de mai sus.
2. Efectele altor factori
(101)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import după cum urmează:
Tabelul 18
Importuri din alte țări
Țara
2006
2007
2008
PA
Norvegia
Volum (tone)
34 945
28 834
35 396
24 980
Cotă de piață (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turcia
Volum (tone)
28 946
24 928
20 511
18 523
Cotă de piață (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
SUA
Volum (tone)
16 757
15 821
12 145
8 726
Cotă de piață (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Volum (tone)
9 541
25 569
35 118
12 601
Cotă de piață (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Volum (tone)
9 043
9 919
8 791
6 996
Cotă de piață (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
928
925
928
854
India
Volum (tone)
4 363
11 227
3 741
5 353
Cotă de piață (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republica Coreea
Volum (tone)
6 277
4 845
13 918
5 112
Cotă de piață (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japonia
Volum (tone)
21 142
9 498
9 949
3 710
Cotă de piață (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexic
Volum (tone)
1 017
2 977
1 803
1 763
Cotă de piață (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Volum (tone)
3 930
3 096
2 123
2 029
Cotă de piață (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Alte țări
Volum (tone)
6 787
12 923
6 899
7 092
Cotă de piață (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
În afara volumelor importurilor din SUA și Taiwan, care au scăzut cu aproximativ 35 % (PA) în comparație cu volumele raportate în tabelul 17 din regulamentul provizoriu, importurile din alte țări par să fie influențate numai într-o măsură extrem de moderată de excluderea firelor.
(103)
Mai multe părți interesate au reiterat afirmația conform căreia criza economică, și nu importurile care fac obiectul unui dumping, a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune - sau, în mod alternativ, criza economică a reprezentat principala cauză de prejudiciu, în timp ce importurile din RPC au fost cel mult un factor adițional secundar. În acest sens s-a afirmat că a existat o corelație între consum și profitabilitate, iar profitabilitatea s-a deteriorat numai în momentul în care cererea s-a prăbușit. În același timp s-a afirmat că nu ar exista o corelație între cota de piață UE, prețurile de vânzare și profitabilitatea industriei din Uniune, pe de o parte, și cota de piață UE și prețurile de vânzare ale importurilor din RPC, pe de altă parte. De asemenea, s-a susținut că efectele prejudiciabile ale scăderii consumului din UE nu au fost evaluate corect de către Comisie și, în consecință, aceasta a încălcat articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(104)
Prima parte din afirmația de mai sus a fost tratată pe larg în considerentele 99-102 din regulamentul provizoriu. Într-adevăr, impactul crizei economice asupra prejudiciului a fost examinat și este recunoscut în considerentul 101 din regulamentul provizoriu faptul că încetinirea creșterii economice și scăderea cererii au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune și că, prin urmare, acestea au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, acest fapt nu diminuează efectul prejudiciabil dăunător al importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața UE de-a lungul întregii perioade luate în considerare. Cu alte cuvinte, criza economică din cursul PA a agravat prejudiciul suferit de industria din Uniune, însă importurile din RPC au cauzat fără îndoială prejudiciul considerat ca fiind material în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3. Concluzie privind cauzalitatea
(105)
Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este în măsură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat. Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații care nu au fost încă adresate, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(106)
Se confirmă concluziile privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu, astfel cum au fost sintetizate în considerentele 117-119.
G. INTERESUL UNIUNII
(107)
Având în vedere observațiile părților, Comisia a efectuat o analiză suplimentară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune
(108)
Reclamanții au reiterat faptul că instituirea măsurilor antidumping a fost esențială pentru ca industria din Uniune să continue să fie viabilă și să poată opera în viitor, deoarece scăderea accentuată a prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a afectat grav volumul vânzărilor, profitabilitatea și capacitatea de investiții a industriei din Uniune. În absența altor observații specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 122-126 din regulamentul provizoriu.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(109)
În absența observațiilor specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 127-128 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul utilizatorilor
(110)
După instituirea măsurilor provizorii, un număr de utilizatori și asociații de utilizatori, care nu și-au exprimat interesul în etapa provizorie, s-au făcut cunoscuți și au prezentat observații.
(111)
Numeroși utilizatori au reiterat observații generale privind anumite chestiuni care au fost deja analizate în regulamentul provizoriu, fără să ofere informații noi în această privință sau dovezi suplimentare care să susțină astfel de afirmații. Referitor la alte chestiuni au fost însă obținute informații noi și, în consecință, acestea au fost analizate.
(112)
Mai multe părți interesate au afirmat că respectiva cooperare obținută de la utilizatori nu a fost reprezentativă pentru complexitatea sectorului și că majoritatea utilizatorilor reprezintă întreprinderi mici și mijlocii ale căror situații și puncte de vedere au fost neglijate în analiza privind interesul Uniunii.
(113)
În acest sens, se reamintește în primul rând faptul că 13 utilizatori au trimis un răspuns la chestionar și alți câțiva au trimis, în plus, observații. Mai mult, au trimis observații câteva asociații care au reprezentat utilizatorii. Multe din aceste părți interesate și-au făcut cunoscute opiniile în cadrul unei audieri. După ajustarea cifrelor ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, utilizatorii cooperanți au beneficiat de aproximativ 24 % din importurile produsului în cauză. O astfel de cooperare este considerată reprezentativă.
(114)
Cu toate acestea, este recunoscut faptul că majoritatea utilizatorilor care au completat chestionarul utilizatorilor au fost societăți relativ mari. În ceea ce privește acest aspect, Comisia depinde de cooperarea efectivă pe care o poate obține. Cu toate acestea, se consideră că, prin cooperarea obținută de la mai multe asociații (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), preocupările întreprinderilor mici și mijlocii au fost prezentate și acestea au fost luate în considerare.
(115)
Câțiva utilizatori și o asociație au contestat evaluarea Comisiei privind numărul de persoane angajate în industria utilizatorilor de fibră de sticlă, prezentată în considerentul 130 din regulamentul provizoriu. În acest sens, trebuie reamintit faptul că în considerentul 130 din regulamentul provizoriu Comisia a estimat numărul total al persoanelor care lucrează în ansamblul industriei din aval a Uniunii, în cadrul societăților utilizatoare de produse din fibră de sticlă, inclusiv pentru fabricarea de alte produse din aval, la aproximativ 50 000-75 000. Părțile interesate menționate mai sus au afirmat că acest număr poate atinge un total de 200 000-250 000 de persoane, iar acestor părți interesate li s-a solicitat susținerea acestor estimări. Deși o asociație, European Boating Industry, a furnizat ca dovadă niște cifre privind industria constructoare de ambarcațiuni, nu au fost trimise dovezi concludente care ar putea stabili o legătură între aceste cifre privind ocuparea forței de muncă cu produsul în cauză și produsul similar.
(116)
În orice caz, stabilirea interesului utilizatorilor de fibră de sticlă asupra unor date atât de generale, care cuprind totalitatea persoanelor angajate la toate nivelurile din aval ale industriei din Uniune, inclusiv în filiale ale societăților multinaționale care nu au nicio legătură cu produsele din fibră de sticlă, ar afecta grav credibilitatea analizei privind interesul Uniunii.
(117)
Ar trebui reamintit și faptul, menționat în considerentul 130 din regulamentul provizoriu, că Comisia a estimat, de asemenea, numărul de angajați al filialelor care utilizează fibră de sticlă ale unor astfel de societăți, care utilizau fibră de sticlă din China în cursul PA, la aproximativ 27 000 de persoane. Această estimare a fost bazată pe date detaliate, trimise de utilizatori în răspunsul acestora la chestionar, privind ocuparea forței de muncă din Uniune a acestor filiale. Estimarea a fost efectuată prin agregarea acestor cifre și prin extrapolarea ulterioară a acestora la toate importurile din RPC ale produsului în cauză în cursul PA. Extrapolarea s-a bazat pe proporția utilizatorilor cooperanți din totalul importurilor din RPC a produsului în cauză în cursul PA.
(118)
În final, în acest sens trebuie remarcat și faptul că, după excluderea firelor din definiția produsului, estimarea de mai sus a trebuit să fie revizuită. Revizuirea a rezultat într-o estimare a ocupării forței de muncă de aproximativ 22 000 de persoane.
3.1. Impactul costurilor legate de taxă asupra profitabilității utilizatorilor
(119)
Mai mulți utilizatori au afirmat că, în considerentele 132-136 din regulamentul provizoriu, Comisia a subestimat impactul taxei antidumping provizorii asupra profitabilității și, prin urmare, asupra viabilității industriei utilizatorilor europeni. Aceștia au afirmat că impactul real a fost cu mult mai mare și că nivelul taxei provizorii a periclitat existența unor numeroase astfel de societăți din Uniune.
(120)
În acest sens, este important de remarcat faptul că evaluarea economică efectuată în regulamentul provizoriu s-a bazat pe datele economice trimise de utilizatorii care au cooperat la anchetă. Acestea au reprezentat de fapt singurele informații verificabile referitoare la acest aspect. Deși această evaluare a fost criticată de un mare număr de utilizatori, numai unul dintre aceștia a trimis informații suplimentare care au putut fi utilizate pentru creșterea preciziei analizei. În orice caz, partea în cauză este un utilizator de fire și, prin urmare, datele trimise nu au fost în final luate în considerare în analiza impactului costurilor.
(121)
Au fost exprimate afirmații suplimentare care susțin că impactul asupra utilizatorilor mici și mijlocii este mai mare decât cel stabilit. Cu toate acestea, au fost oferite dovezi efective limitate în acest sens, în absența cooperării depline a unor astfel de utilizatori. Într-adevăr, utilizatorii cooperanți includ câteva societăți multinaționale asupra cărora efectul taxelor este probabil să fie mai limitat. Cu toate acestea, pentru a exclude acest impact distorsionant din calcule, în etapa definitivă Comisia a stabilit impactul mediu al costurilor numai pentru filiala utilizatoare de fibră de sticlă a utilizatorilor cooperanți, și nu pentru toată societatea - a se vedea considerentul 123 de mai jos.
(122)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, evaluarea efectuată în etapa provizorie a trebuit să fie revizuită prin eliminarea din analiză a societăților care utilizează fire. Mai mult, evaluarea a necesitat modificări suplimentare pentru a lua în considerare nivelurile taxelor care urmează să fie aplicate (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(123)
Având în vedere revizuirile de mai sus, impactul calculat al taxei pentru industria utilizatoare va fi în medie în jur de 0,5 și cel mult 2,3 puncte procentuale asupra profitului filialelor care utilizează fibră de sticlă. Prin urmare, impactul va fi mult mai mic decât s-a anticipat în etapa provizorie, sau chiar nesemnificativ, deoarece este improbabil ca o creștere mică a prețului de cost, cum ar fi cea cauzată eventual de nivelurile prestabilite ale taxelor, să nu poată fi transmisă mai departe complet sau cel puțin parțial.
(124)
Într-adevăr, în ceea ce privește posibilitatea de a transmite creșterile prețului de cost, au fost obținute informații de la reclamant privind evoluția prețului de cost al rășinilor, un alt cost esențial al utilizatorilor, reprezentând uneori chiar o parte majoritară din prețul de cost al produselor finite pe bază de materiale compozite. În conformitate cu aceste date trimise, deși prețul de vânzare al fibrelor de sticlă (prețul de cost pentru utilizatori) ar fi rămas stabil o perioadă foarte lungă, prețul de cost al rășinilor s-a dublat în aceeași perioadă. Creșterea prețului rășinilor a fost pronunțată, de asemenea, începând cu sfârșitul lui 2009. În ciuda acestor creșteri de preț extrem de semnificative, utilizatorii au continuat să cumpere această materie primă de bază și să-și vândă produsele finite, rămânând în continuare competitivi. Prin urmare, este probabil ca aceștia să fi reușit să transmită clienților lor cel puțin o parte din creșterea prețului de cost. Dacă o astfel de creștere extrem de semnificativă a prețului de cost poate fi (parțial) transmisă clienților, nu există niciun motiv pentru care același lucru nu s-ar putea aplica și unei taxe antidumping instituită fibrelor de sticlă la un nivel care să elimine prejudiciul.
(125)
Câteva părți au afirmat că anumiți utilizatori, inclusiv grupuri globale, își mută și/sau își vor muta producția în afara Uniunii, ceea ce va provoca concedieri în cadrul utilizatorilor din Uniune; pe lângă aceasta, poate să apară și un impact asupra clienților utilizatorilor, precum și asupra producătorilor de materiale plastice care furnizează, de asemenea, materiale către utilizatorii de fibră de sticlă care produc materiale compozite. Cu toate acestea, aceasta reprezintă o consecință potențială a instituirii de taxe pentru orice produs intermediar, nu numai pentru fibră de sticlă. Utilizatorii din aval pot solicita, de asemenea, protecție în cadrul procedurii antidumping, astfel cum s-a întâmplat deja în cazul țesăturilor din fibră de sticlă cu ochiuri. În orice caz, oricare dintre efectele afirmate par în prezent să fie foarte limitate ca urmare a nivelurilor taxei care urmează să fie instituită (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(126)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona faptul că niciunui utilizator, care a cooperat la anchetă și care a trimis date economice care au putut fi examinate de Comisie, nu-i va fi periclitată existența ca o consecință a creșterii costului cauzată de măsurile propuse.
3.2. Siguranța aprovizionării
(127)
Mai mulți utilizatori au reiterat afirmația conform căreia siguranța aprovizionării pieței Uniunii ar fi în pericol și că măsurile antidumping au agravat și mai mult această situație. Aceștia și-au motivat afirmația cu anumite dovezi, subliniind imposibilitatea industriei din Uniune de a asigura aprovizionarea cu fibră de sticlă pentru industria utilizatoare la volumele și prețurile solicitate. În acest context, mențiunea Comisiei conform căreia capacitatea neutilizată din UE a fost destul de semnificativă pentru a înlocui importurile din RPC a fost considerată ca fiind simplificată și nejustificată.
(128)
Această chestiune a continuat să fie analizată. De asemenea, au fost obținute de la reclamant noi informații privind volumele de producție, utilizarea capacității și cererea. Informațiile astfel obținute și analizate au confirmat faptul că a existat într-adevăr un blocaj în aprovizionarea cu anumite produse fabricate de industria din Uniune în prima jumătate a anului 2010, cauzată de deficitul de stoc de după redresarea pieței în urma crizei economice. Cu toate acestea, între timp, conform așteptărilor în acest sens reflectate în regulamentul provizoriu (considerentele 145-149), creșterea cererii pare să se fi stabilizat, primindu-se dovezi conform cărora în 2010 furnizorii din UE și-au crescut semnificativ producția imediat disponibilă. Creșteri suplimentare ale capacității de producție a industriei din Uniune au fost anunțate pe termen scurt și mediu-lung. În plus, au fost primite dovezi care arată o creștere semnificativă a capacității de producție în câteva alte țări producătoare din afara Uniunii.
(129)
Datele actualizate privind producția și capacitatea de producție pentru fire au fost mai puțin optimiste, un studiu de piață independent indicând, de asemenea, o situație a aprovizionării în mod clar mai puțin favorabilă în ceea ce privește firele. Cu toate acestea, deoarece firele au fost excluse din definiția produsului, această chestiune nu mai prezintă importanță.
(130)
De asemenea, câțiva utilizatori au afirmat că unii producători din Uniune și-au crescut considerabil prețurile la anumite produse imediat înainte de publicarea regulamentului provizoriu și au început să aplice o practică prin care solicitau creșterea prețurilor la solicitarea de către utilizatori a unor cantități suplimentare. De asemenea, s-a afirmat că unii producători din Uniune au fost dispuși să încheie numai contracte pe termen scurt (mai puțin de un an), spre deosebire de practicile aplicate anterior. Au fost prezentate anumite dovezi în acest sens, care au fost interpretate de utilizatori ca fiind un indiciu al faptului că industria din Uniune nu ar fi capabilă să furnizeze cantitățile solicitate de piață la prețuri rezonabile.
(131)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că, după instituirea măsurilor antidumping, este de așteptat ca pe piața din Uniune să apară anumite creșteri de prețuri. Prin urmare, observarea unei creșteri a prețurilor producătorilor din Uniune nu este un fapt neobișnuit. Referitor la contractele pe termen scurt, aceasta reprezintă o chestiune între cumpărător și vânzător care nu este neapărat legată de o insuficiență temporară în lanțul de aprovizionare, ci poate fi explicată prin mulți alți factori care afectează piața. În orice caz, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 128 de mai sus, situația referitoare la aprovizionarea cu fibră de sticlă pare să se fi normalizat în cursul anului 2010. Din aceste motive, afirmațiile de mai sus se resping.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(132)
Pe baza celor de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 150-151 din regulamentul provizoriu și se concluzionează în mod definitiv că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive convingătoare împotriva instituirii definitive de taxe antidumping asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.
H. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(133)
Reclamantul a afirmat că profitul preconizat de 5 %, astfel cum a fost stabilit în etapa provizorie, a fost extrem de mic, reiterându-și punctul de vedere conform căruia un nivel de profit între 12 % și 15 % ar fi mai justificat, având în vedere faptul că industria fibrelor de sticlă necesită mari investiții de capital. Acesta a susținut că un astfel de nivel de profitabilitate mult mai mare ar fi necesar pentru a realiza o rentabilitate a capitalului și pentru a permite noi investiții. Cu toate acestea, afirmația de mai sus nu a fost motivată în mod convingător și, prin urmare, se concluzionează că marja de profit de 5 % stabilită în etapa provizorie ar trebui să fie menținută.
(134)
Referitor la determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, așa cum s-a afirmat deja în considerentul 71 de mai sus, modificările de metodologie care au afectat calculul subcotării de preț - și anume (i) excluderea firelor, (ii) gruparea tipurilor de produse și (iii) ajustarea costurilor post-import - au fost aplicate, de asemenea, la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(135)
În vederea excluderii firelor și pentru a lua în considerare caracteristicile fiecărui grup de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) în analiza privind prejudiciul, Comisia a făcut uz de informațiile financiare detaliate, separat pe tip de produs, trimise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, datele financiare separate privind principalele grupuri de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) au fost utilizate în locul datelor de ansamblu utilizate în calculele provizorii, care au inclus firele (a se vedea considerentul 155 din regulamentul provizoriu). Calculul rezultat reflectă mai bine situația pieței și ia în considerare definiția revizuită a produsului, precum și caracteristicile principalelor tipuri de produse, în măsura posibilului.
(136)
Modificările de mai sus au avut ca rezultat o revizuire considerabilă a nivelurilor provizorii de eliminare a prejudiciului.
2. Măsuri definitive
(137)
Având în vedere cele prezentate anterior, se consideră că, în temeiul articolului 9 din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză.
(138)
Deoarece nivelurile de eliminare a prejudiciului sunt în prezent inferioare marjei de dumping stabilite, măsurile definitive ar trebui să se bazeze pe nivelul de eliminare a prejudiciului.
(139)
Pe baza celor menționate anterior, nivelul taxei, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Producător-exportator
Taxa antidumping propusă (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Toate celelalte societăți
13,8
(140)
Nivelul taxei antidumping individuale menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă în toată țara „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de către orice altă societate, ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societății menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(141)
Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea trimiterii la societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(142)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(143)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxelor definitive instituite. Având în vedere faptul că firele sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-24), sumele asigurate în mod provizoriu asupra importurilor de fire ar trebui restituite. Deoarece nivelurile taxei definitive sunt inferioare nivelurilor taxelor provizorii, sumele asigurate provizoriu care depășesc nivelul definitiv al taxei antidumping ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Toate celelalte societăți
13,8
A999
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Se restituie sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire din filamente de fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) care se încadrează în prezent la codul CN ex 7019 19 10 (codurile TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 și 7019191079) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se colectează definitiv sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză. Se restituie sumele asigurate în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2011.