VERORDNUNG (EU) Nr. 258/2011 DER KOMMISSION
vom 16. März 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Keramikfliesen mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union („Union“),
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 19. Juni 2010 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Keramikfliesen mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Der Antrag wurde vom Europäischen Verband der Keramikfliesenhersteller (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation - CET) („Antragsteller“) im Namen von 69 Herstellern eingereicht, auf die mehr als 30 % der EU-Gesamtproduktion von Keramikfliesen entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte EU-Hersteller, die ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, die Vertreter der VR China sowie die ihr bekannten Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die Kommission unterrichtete ferner Hersteller in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“), Brasilien, Indonesien, Nigeria, Thailand und der Türkei, da diese Länder als Vergleichsländer in Betracht gezogen wurden. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist zu der Sache schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Angesichts der Vielzahl der ausführenden Hersteller in der VR China, der unabhängigen Einführer und der EU-Hersteller war in der Einleitungsbekanntmachung zur Ermittlung von Dumping und Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China, Einführer und Unionshersteller gebeten, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 1. März 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware vorzulegen. Die Behörden der VR China wurden ebenfalls konsultiert.
2.1. Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller der VR China
(5)
Im Rahmen des Stichprobenverfahrens gingen bei der Kommission 105 ordnungsgemäß beantwortete Fragebogen von ausführenden Herstellern in der VR China ein, auf die 47 % der Einfuhren in dem unter Randnummer 24 definierten Untersuchungszeitraum entfielen. Die Mitarbeit wurde daher als gering eingestuft.
(6)
Nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung bildete die Kommission eine Stichprobe der ausführenden Hersteller, und zwar auf der Grundlage des größten repräsentativen Ausfuhrvolumens der betroffenen Ware in die Union, das in der verfügbaren Zeit angemessen untersucht werden konnte. Die Stichprobe umfasste drei Gruppen, in denen 10 einzelne Hersteller vertreten waren und auf die im UZ 14,4 % der Gesamtmenge der Ausfuhren aus der VR China in die Union und 31,3 % der Gesamtmenge der mitarbeitenden Ausführer entfielen. Die betroffenen Parteien und die Behörden der VR China wurden nach Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung zur Stichprobenbildung konsultiert. Es gingen einige Stellungnahmen dazu ein. Als begründet erachtete Stellungnahmen wurden bei der Bildung der endgültigen Stichprobe berücksichtigt.
2.2. Bildung einer Stichprobe der EU-Hersteller
(7)
In einem Schreiben an die Kommission bekräftigte der Europäische Verband der Keramikfliesenhersteller, dass alle antragstellenden Unternehmen mit ihrer möglichen Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden waren. Einschließlich der anderen Unternehmen, die mit der Kommission Kontakt aufgenommen hatten, lagen der Kommission somit Informationen von 73 EU-Herstellern vor.
(8)
Bei der Bildung der Stichprobe wurde die starke Fragmentierung der Keramikfliesenbranche berücksichtigt. Damit die Ergebnisse großer Unternehmen die Schadensanalyse nicht dominierten und um sicherzustellen, dass die Lage der kleinen Unternehmen, die zusammengenommen den größten Teil der EU-Produktion ausmachen, hinreichend berücksichtigt wurde, vertrat die Kommission die Auffassung, dass alle Segmente, d. h. die kleinen, die mittleren und die großen Unternehmen, in der Stichprobe vertreten sein sollten.
(9)
Es wurden drei Segmente anhand der jährlichen Produktionsmenge unterschieden:
- Segment 1: große Unternehmen - Produktionsleistung über 10 Mio. m2,
- Segment 2: mittlere Unternehmen - Produktionsleistung 5 bis 10 Mio. m2 und
- Segment 3: kleine Unternehmen - Produktionsleistung unter 5 Mio. m2.
(10)
Bei der Analyse der mikroökonomischen Indikatoren wurden die Ergebnisse der Stichprobenunternehmen des jeweiligen Segments anhand des Anteils dieses Segments an der Gesamtproduktion der Union gewogen (verwendet wurde das jeweilige Gewicht der einzelnen Segmente an der Keramikfliesenbranche insgesamt). Den im Zuge der Untersuchung eingeholten Informationen zufolge entfiel auf die Hersteller des 1. und 2. Segments jeweils etwa ein Viertel der EU-Gesamtproduktion und auf die Hersteller des 3. Segments etwa die Hälfte. Mehr als 350 Unternehmen gehören dem Segment der kleinen Unternehmen an. Dem Segment der mittleren Unternehmen gehören über 40 Unternehmen, demjenigen der Großunternehmen über 20 Unternehmen an.
(11)
Die Stichprobe wurde aus zehn Unternehmen gebildet. Bei den Unternehmen handelt es sich jeweils um die größten der drei Segmente; berücksichtigt wurden die Verkäufe, die Produktion sowie der Standort. Von den Stichprobenunternehmen gehört eines dem Segment der Großunternehmen an, vier wurden im Segment der mittleren Unternehmen gezogen und fünf in demjenigen der kleinen Unternehmen. Die Stichprobenunternehmen haben Standorte in den sechs Mitgliedstaaten (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Deutschland und Frankreich), in denen über 90 % der EU-Gesamtproduktion hergestellt werden. Auf diese Stichprobenunternehmen entfielen 24 % der Gesamtproduktion der mitarbeitenden Hersteller und 7 % der EU-Gesamtproduktion.
(12)
Im Laufe der Untersuchung stellte ein polnisches Unternehmen der Stichprobe seine Mitarbeit an der Untersuchung ein. Der Kommission gelang es nicht, einen anderen Hersteller mit Standort in Polen für die Mitarbeit zu gewinnen.
(13)
Trotz der Einstellung der Mitarbeit durch den polnischen Hersteller blieb die Repräsentativität der Stichprobe gemessen anhand der Kriterien der Randnummern 8 und 10 hoch. Daher entschied die Kommission, dass das Verfahren mit einer aus neun Herstellern aus fünf Mitgliedstaaten gebildeten Stichprobe fortgeführt werden konnte.
(14)
Die den Antrag unterstützenden Hersteller baten um vertrauliche Behandlung ihrer Namen. Diesem Ersuchen wurde stattgegeben.
2.3. Bildung einer Stichprobe der Einführer
(15)
Die Kommission erhielt Antworten von 24 Einführern. Drei große Einführer wurden vom Stichprobenverfahren ausgeschlossen: zwei mit chinesischen Ausführern verbundene Einführer und einer, der mit einem EU-Hersteller verbunden ist (im Vergleich zu den Gesamtverkäufen dieses Herstellers waren die Einfuhren geringfügig).
(16)
Auf die unabhängigen mitarbeitenden Einführer entfielen etwa 6 % aller Einfuhren aus der VR China.
(17)
Die Stichprobe wurde aus sieben Unternehmen gebildet, auf die 95 % der Einfuhren der unabhängigen mitarbeitenden Unternehmen entfielen. Eines dieser Unternehmen verwendete die betroffene Ware auch. Die Standortverteilung der Stichprobenunternehmen war ebenfalls repräsentativ. Die Stichprobe deckte Mitgliedstaaten ab, auf die über 49 % der Einfuhren in die EU entfielen, ein Beleg für ihre Repräsentativität.
2.4. Fragebogenantworten und Kontrollbesuche
(18)
Damit die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die ausführenden Hersteller der Stichprobe. Eine Gruppe von ausführenden Herstellern beantragte die MWB nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung oder - falls die Untersuchung ergeben sollte, dass sie die Voraussetzungen für die MWB nicht erfüllten - alternativ eine IB. Die übrigen Gruppen ausführender Hersteller beantragten nur eine IB.
(19)
Acht der nicht in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen oder Gruppen verbundener Unternehmen stellten Anträge auf individuelle Untersuchung. Eine Prüfung dieser Anträge im Rahmen der vorläufigen Sachaufklärung hätte eine zu große Belastung dargestellt. Über die Gewährung individueller Untersuchungen wird bei der endgültigen Sachaufklärung entschieden.
(20)
Die Kommission sandte Fragebogen an die ausführenden Hersteller der Stichprobe sowie an die nicht in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller, die eine individuelle Untersuchung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung beantragen wollten, an die Unionshersteller der Stichprobe, die mitarbeitenden unabhängigen Einführer und an alle ihr bekannten Verwender in der Union.
(21)
Antworten auf die Fragebogen gingen ein von drei in die Stichprobe einbezogenen Gruppen ausführender Hersteller, von acht nicht in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern oder Gruppen ausführender Hersteller, von neun EU-Herstellern der Stichprobe und von fünf von ausführenden Herstellern unabhängigen Einführern. Außerdem gingen Stellungnahmen ein vom europäischen Herstellerverband (Cerame-Unie), von einzelstaatlichen Herstellerverbänden, von Einführern, Einführerverbänden und Verwendern.
(22)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die MWB/IB-Untersuchung und für eine vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben der neun EU-Hersteller der Stichprobe sowie bei den folgenden Unternehmen Kontrollbesuche durch:
a)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Becarry Group, die gebildet wird von:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd;
-
Xinruncheng Group, die gebildet wird von:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd ,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd;
-
Wonderful Group, die gebildet wird von:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., einem verbundenen italienischen Einführer.
b)
Händler in der VR China
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Händler in Hongkong
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Unabhängige Einführer
-
Enmon GmbH, Deutschland.
e)
Einzelstaatliche Herstellerverbände
-
Confindustria Ceramica (Italien),
-
Asociación Española de Fabricantes de Azulejos y Pavimentos Cerámicos (ASCER) (Spanien),
-
APICER (Portugal).
(23)
Da für die ausführenden Hersteller in der VR China, denen möglicherweise keine MWB gewährt werden konnte, ein Normalwert ermittelt werden musste, wurde für die Ermittlung des Normalwerts anhand von Daten aus dem Vergleichsland USA ein Kontrollbesuch in den Betrieben zweier Hersteller durchgeführt. Diese Hersteller baten um vertrauliche Behandlung ihrer Identität.
3. Untersuchungszeitraum
(24)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(25)
Die Untersuchung betrifft glasierte und unglasierte keramische Fliesen, Boden- und Wandplatten; glasierte und unglasierte keramische Steinchen, Würfel und ähnliche Waren für Mosaike, auch auf Unterlage („Keramikfliesen“ oder „betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 und 6908 90 99 eingereiht werden.
(26)
Keramikfliesen werden in erster Linie in der Baubranche zum Verfliesen von Wänden und Böden verwendet.
2. Gleichartige Ware
(27)
Eine Partei brachte vor, die aus der VR China eingeführte Ware und die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte Ware seien nicht vergleichbar.
(28)
Bekanntlich stützte sich die Kommission beim Preisvergleich auf Warentypen, die anhand der auf acht Merkmalen beruhenden definierenden Warenkontrollnummern (Product control numbers - „PCN“) unterschieden werden.
(29)
Die fragliche Partei brachte ihre Argumente bei einer Anhörung vor dem Anhörungsbeauftragten vor. Der Grund für die Unvergleichbarkeit liege danach in den für die Herstellung der Fliesen in der Union und in der VR China verwendeten unterschiedlichen Techniken, Materialien und Poliermittel sowie im Design. Auf technisch fortschrittlichen Produktionslinien würden hochwertige Fliesen mit Flachschablonen und mehreren Farben hergestellt. Das Unternehmen erläuterte, dass unterschiedliche Techniken beim Siebdruck, beim Druck mittels rotativer Druckzylinder und beim Tintenstrahldruck zum Einsatz kämen.
(30)
Trotz Aufforderung zur Vorlage einer ausführlichen Beschreibung aller dieser Aspekte der Vergleichbarkeit der Waren hat die Partei ihre Behauptungen nicht belegt. Auch der Einwand hinsichtlich der besseren Vergleichbarkeit konnte nicht belegt werden. Zudem räumte die Partei selbst ein, dass die Warentypen, die durch die Aufnahme der vier vorgeschlagenen zusätzlichen Kriterien einbezogen würden, nur etwa 0,5 % des Keramikfliesenmarkts ausmachen würden. Laut Bericht des Anhörungsbeauftragten, in dem die Position des betroffenen Unternehmens zusammengefasst wurde, waren die verbleibenden 99,5 % der unter dieselben PCN fallenden Waren vergleichbar.
(31)
Wie bereits erwähnt, hat die Partei weder die Notwendigkeit, weitere Kriterien aufzunehmen, noch die mögliche Auswirkung dieser Kriterien auf die Preise belegt. Angesicht des unerheblichen Marktanteils der betroffenen Warentypen und der Tatsache, dass die Partei ausdrücklich einräumte, dass 99,5 % der Fliesen nach Maßgabe der betreffenden PCN vergleichbar seien, wurde das Vorbringen, weitere Kriterien in die PCN-Struktur aufzunehmen, daher vorläufig zurückgewiesen.
(32)
Die Kommission kam zu dem Schluss, dass die betroffene Ware, die in der VR China hergestellte und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkaufte Ware, die in den USA, dem vorläufigen Vergleichsland, hergestellte und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkaufte Ware sowie die in der Union von den EU-Herstellern gefertigte und verkaufte Ware der Untersuchung zufolge dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und grundlegenden Verwendungen aufwiesen. Daher werden sie vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten,
2.
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird,
3.
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems,
4.
Insolvenz- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit und
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(34)
Zwei Gruppen ausführender Hersteller in der VR China beantragten MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung.
(35)
Der Untersuchung zufolge waren die Parteien (zwei Hersteller, ein Händler aus der VR China und ein Händler aus Hongkong), die vorgeblich eine dieser Gruppen bildeten, in Wirklichkeit nicht verbunden. Unter diesen Umständen wurden die MWB-Anträge der beiden chinesischen Hersteller (Becarry Group und Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.) getrennt betrachtet.
(36)
Bei der anderen Unternehmensgruppe, der Wonderful Group, die sich aus zwei Herstellergruppen zusammensetzt, die beide Tochterunternehmen derselben Holdinggesellschaft und somit verbunden sind, beantragte nur eine der verbundenen Gruppen die MWB, während die zweite nur eine IB beantragte. Da die MWB jedoch von allen Unternehmen einer Gruppe beantragt und die MWB-Kriterien von allen diesen Unternehmen erfüllt werden müssen, war der Antrag unvollständig und wurde daher nicht bearbeitet. Daher konnte dieser Gruppe keine MWB gewährt werden.
(37)
Für die Becarry Group ergab die Untersuchung im Hinblick auf das erste Kriterium, dass in der Gewerbeerlaubnis des Herstellers Ausfuhrbeschränkungen vorgesehen sind, die in der Praxis auch angewandt wurden. Daher kam die Kommission zu dem Schluss, dass Verkaufsentscheidungen nicht frei getroffen wurden, sondern einer erheblichen staatlichen Einflussnahme unterlagen. Für mehrere Unternehmen der Gruppe konnte auch nicht ermittelt werden, ob Startkapital in das Unternehmen geflossen war und wenn ja, wer die Mittel bereitgestellt hatte. In der Rechnungslegung (zweites Kriterium) wurden mehrere schwerwiegende Mängel aufgedeckt, auf die der Prüfungsbericht nicht eingegangen war. Schließlich ergab die Untersuchung auch, dass im Hinblick auf das dritte Kriterium infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems weiterhin Verzerrungen bestanden, da wichtige Anlagen in den Konten nicht korrekt verbucht waren oder abgeschrieben wurden und da kein Beleg dafür vorgelegt werden konnte, dass das Unternehmen für seine Bodennutzungsrechte eine Zahlung geleistet hatte.
(38)
Für Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. ergab die Untersuchung im Hinblick auf das erste Kriterium, dass das Unternehmen nicht nachweisen konnte, dass Startkapital in das Unternehmen geflossen war und wer die Mittel bereitgestellt hatte. Es konnte daher nicht ausgeschlossen werden, dass die Mittel vom Staat bereitgestellt wurden. Was das zweite Kriterium betrifft, so wurden in der Buchführung schwerwiegende Mängel aufgedeckt, auf die der Prüfungsbericht nicht eingegangen war; es konnte daher nicht davon ausgegangen werden, dass eine Prüfung nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen durchgeführt wurde. Im Hinblick auf das dritte Kriterium ergab die Untersuchung, dass infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems Verzerrungen bestanden; das Unternehmen konnte nämlich keine Zahlungsbelege für seine Bodennutzungsrechte oder für den Erwerb bestimmter Anlagen vorlegen.
(39)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Hersteller, die Behörden der VR China und die Antragsteller über die MWB-Feststellungen und bat um schriftliche Stellungnahmen.
(40)
Nach der Unterrichtung über die MWB-Feststellungen gingen Stellungnahmen von den beiden in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern ein, denen keine MWB gewährt wurde. Diese Stellungnahmen führten jedoch nicht zu einer Änderung der Feststellungen, da die beiden Stellungnehmer nur versuchten, die Untersuchungsergebnisse in Teilen zu widerlegen, aber keine neuen Belege zur Untermauerung ihrer Kommentare vorlegten.
2. Individuelle Behandlung
(41)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Joint Ventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen,
-
die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt,
-
die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen, staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind in der Minderheit, oder das Unternehmen ist nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig,
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen und
-
der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(42)
Die ausführenden Hersteller der Stichprobe, die die MWB beantragt hatten (Becarry Group und Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.), hatten auch eine IB für den Fall beantragt, dass ihnen keine MWB gewährt würde. Auch die Wonderful Group und die Xinruncheng Group beantragten eine IB.
(43)
Für die Becarry Group ergab die Untersuchung, dass ihre Verkäufe aufgrund der unter Randnummer 37 erwähnten Ausfuhrbeschränkungen nicht frei festgelegt wurden; ihr IB-Antrag wurde daher abgelehnt.
(44)
Die anderen ausführenden Hersteller erfüllten den Untersuchungsergebnissen zufolge die Bedingungen von Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung; ihnen konnte daher eine IB gewährt werden. Anhand der vorliegenden Informationen wurde somit vorläufig festgestellt, dass die folgenden ausführenden Hersteller in der VR China, die in die Stichprobe einbezogen wurden, alle Bedingungen des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung für eine IB erfüllen:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normalwert
a) Wahl des Vergleichslands
(45)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland ermittelt.
(46)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission die USA als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen und die interessierten Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht.
(47)
In den eingegangenen Stellungnahmen wurden mehrere andere Länder als alternatives Vergleichland vorgeschlagen, unter anderem Brasilien, die Türkei, Nigeria, Thailand und Indonesien.
(48)
Die Kommission beschloss daher, ihr bekannte Hersteller in diesen Ländern, auch den USA, zur Mitarbeit zu bewegen. Jedoch beantworteten nur zwei Hersteller der betroffenen Ware in den USA die Fragebogen. Ferner übermittelte ein thailändischer Hersteller einen unvollständigen Fragebogen; das Sortiment dieses Herstellers war zudem nicht voll vergleichbar mit demjenigen der mitarbeitenden chinesischen Hersteller.
(49)
Die Untersuchung ergab, dass es in den USA einen Wettbewerbsmarkt für die betroffene Ware gibt. Auf dem inländischen Markt der USA sind mehrere Hersteller tätig; außerdem werden große Mengen eingeführt. Der Untersuchung zufolge weisen Keramikfliesen mit Ursprung in der VR China und in den USA im Wesentlichen dieselben materiellen Eigenschaften und Verwendungen auf und auch die Herstellungsverfahren ähneln sich.
(50)
Es wurde vorgebracht, da der US-amerikanische Markt in erster Linie ein Einfuhrmarkt sei, bedienten die in den USA hergestellten Keramikfliesen und die in der VR China hergestellten unterschiedliche Marktsegmente. Die im Inland hergestellten Warentypen, anhand deren der Normalwert ermittelt würde, seien nicht vergleichbar mit den aus der VR China in die Union ausgeführten Warentypen. Der Untersuchung zufolge wird jedoch von den in den USA hergestellten Keramikfliesen eine breite Palette von Warentypen abgedeckt, die mit den in der VR China hergestellten und von dort ausgeführten vergleichbar sind (vgl. Randnummer 49).
(51)
Ferner wurde vorgebracht, die USA seien ein verhältnismäßig unbedeutender Akteur auf dem weltweiten Keramikfliesenmarkt. Die 2009 in den USA hergestellten rund 600 Mio. m2 können jedoch als erheblich angesehen werden. Zum Vergleich: Der weltgrößte Hersteller, die VR China, stellte im selben Zeitraum 2 Mrd. m2 her.
(52)
Eine Partei brachte vor, die hohen Qualitätsnormen der USA seien praktisch nichttarifären Handelshemmnissen für chinesische Einfuhren gleichzusetzen. Wie bereits dargelegt, ergab die Untersuchung jedoch, dass große Mengen aus der VR China in die USA eingeführt wurden und dass diese den Hauptanteil des US-amerikanischen Inlandsverbrauchs ausmachen. Daher wird der Einwand, dass nichttarifäre Handelshemmnisse in den USA einen Einfluss auf die Einfuhren und damit den Wettbewerb hätten, zurückgewiesen.
(53)
Die von den beiden mitarbeitenden US-amerikanischen Herstellern vorgelegten Daten wurden vor Ort überprüft. Letztlich wurden nur die Daten eines besuchten Herstellers berücksichtigt, da seine Angaben sich als zuverlässig und für die Ermittlung des Normalwerts geeignet erwiesen. Die Daten des zweiten besuchten Herstellers dagegen erwiesen sich als unzuverlässig und konnten nicht verwendet werden, da dieser Hersteller keine vollständigen Angaben zu seinen inländischen Verkäufen übermittelt hatte und die Kosten sich nicht voll mit seiner Rechnungslegung in Einklang bringen ließen.
(54)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die USA ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 der Grundverordnung sind.
b) Ermittlung des Normalwerts
(55)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand überprüfter Angaben des Herstellers im Vergleichsland wie folgt ermittelt:
(56)
Im Vergleich zur Menge der betroffenen Ware, die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern in die Union ausgeführt wurde, waren den Untersuchungsergebnissen zufolge die Inlandsverkäufe des US-amerikanischen Herstellers der gleichartigen Ware hinsichtlich der Menge repräsentativ.
(57)
Im Untersuchungszeitraum wurden die Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt der Untersuchung zufolge für alle Typen der gleichartigen vom US-amerikanischen Hersteller gefertigten Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr getätigt. Angesichts der Qualitätsunterschiede zwischen der in den USA hergestellten und verkauften gleichartigen Ware und der betroffenen aus der VR China in die Union ausgeführten Ware wurde es jedoch als angemessener erachtet, den Normalwert für bestimmte Warentypen rechnerisch zu ermitteln, da in diesem Fall im Interesse eines gerechten Vergleichs diese Qualitätsunterschiede berücksichtigt werden konnten (vgl. Randnummer 61).
(58)
Der Normalwert wurde rechnerisch durch Addition der Herstellkosten des US-amerikanischen Herstellers, seiner Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und seiner Gewinnspanne ermittelt. Nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung wurden die Beträge für die VVG-Kosten und die Gewinnspanne anhand der Zahlen festgesetzt, die der US-amerikanische Hersteller bei der Herstellung sowie dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
c) Ausfuhrpreise für die ausführenden Hersteller
(59)
Die Ausfuhrpreise der in die Stichprobe einbezogenen chinesischen Ausführer beruhten auf den an den ersten unabhängigen Abnehmer tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreisen. Wurden die Verkäufe in die Union über einen verbundenen Einführer getätigt, so wurden die Preise nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt. Berichtigungen wurden für alle zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf angefallenen Kosten vorgenommen, einschließlich VVG-Kosten und Gewinnspanne. Dabei wurde die von einem unabhängigen Einführer der betroffenen Ware erzielte Gewinnspanne herangezogen, da die tatsächliche Gewinnspanne des verbundenen Einführers aufgrund der Beziehung zwischen diesem Einführer und dem ausführenden Hersteller als unzuverlässig eingestuft wurde.
d) Vergleich
(60)
Die Dumpingspannen wurden ermittelt, indem die jeweiligen Ausfuhrpreise der Ausführer der Stichprobe auf der Stufe ab Werk und die Inlandsverkaufspreise bzw. der rechnerisch ermittelte Normalwert verglichen wurden.
(61)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Berichtigungen am Normalwert wurden vorgenommen für Unterschiede bei den Merkmalen (vor allen aufgrund von OEM-Branding) und für Qualitätsunterschieden bei bestimmten nicht vom Hersteller im Vergleichsland hergestellten Warentypen (aufgrund der geringeren Kosten von Steingutfliesen). Weitere Berichtigungen betrafen, soweit erforderlich, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Neben-, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Bankgebühren und Provisionen; sie wurden in allen Fällen zugestanden, in denen die Anträge für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
4. Dumpingspannen
a) Mitarbeitende ausführende Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde
(62)
Für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller der Stichprobe, denen eine IB gewährt wurde, wurden die Dumpingspannen nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung ermittelt; dazu wurde der für das Vergleichsland ermittelte gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen Durchschnittspreis des jeweiligen Unternehmens für die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union verglichen, der seinerseits wie oben erläutert ermittelt wurde.
(63)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Vorläufige Dumpingspanne
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Alle übrigen mitarbeitenden ausführenden Hersteller
(64)
Die Dumpingspanne für die übrigen mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden, wurde nach Artikel 9 Absatz 6 der Grundverordnung als ein gewogener Durchschnitt der Dumpingspanne für die ausführenden Hersteller der Stichprobe ermittelt.
(65)
Die Dumpingspanne für den mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, der in die Stichprobe einbezogen wurde, dem aber keine IB gewährt wurde (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), wurde ebenfalls wie unter Randnummer 64 beschrieben berechnet.
c) Alle übrigen (nicht mitarbeitenden) ausführenden Hersteller
(66)
Für die Ermittlung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen, nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China wurde die höchste ermittelte Dumpingspanne für einen repräsentativen Warentyp eines mitarbeitenden ausführenden Hersteller herangezogen.
(67)
Die auf dieser Grundlage ermittelte, anhand der Stichprobe gewogene vorläufige Dumpingspanne und die landesweite Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Anhand der Stichprobe gewogene Durchschnittsspanne der mitarbeitenden ausführenden Hersteller, die nicht in die Stichprobe einbezogen wurden oder denen keine IB gewährt wurde (vgl. Anhang I)
32,3 %
Residualspanne der nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller
73,0 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Produktion der Union und Wirtschaftszweig der Union
(68)
Wie bereits unter Randnummer 8 erwähnt, ist die Keramikfliesenbranche in der Union stark fragmentiert. Über 500 Hersteller produzieren Keramikfliesen.
(69)
Wie bereits dargelegt, wurde der Wirtschaftszweig der Union in drei Segmente untergliedert, nämlich in kleine, in mittlere und in große Unternehmen. Auf die kleinen Unternehmen entfällt die Hälfte der EU-Gesamtproduktion.
(70)
Die von den einzelstaatlichen und den europäischen Verbänden vorgelegten Daten decken schätzungsweise etwa 75 % der EU-Produktion ab. Diese Daten wurden mit Daten einzelner Hersteller und einzelstaatlicher Verbände sowie mit statistischen Quellen wie Prodcom abgeglichen. Anhand derselben Datenquellen wurden die Menge und der Wert der verbliebenen Produktion hochgerechnet. Auf dieser Grundlage ergab sich eine geschätzte Gesamtproduktion der Union im UZ von 895 Mio. m2. Alle EU-Hersteller (die die EU-Gesamtproduktion erwirtschaften) bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Unionsverbrauch
(71)
Der Unionsverbrauch wurde durch Addition der auf Eurostat-Daten basierenden Importe und der Verkäufe der Unionshersteller auf dem EU-Markt ermittelt. Die Daten für die Gesamtverkäufe der betroffenen Ware in der Union basieren auf geprüften Daten einzelstaatlicher und europäischer Herstellerverbände. Für die Hochrechung der EU-Gesamtverkäufe wurden die Daten der Verbände und von Prodcom herangezogen.
(72)
Im Bezugszeitraum, d. h. zwischen 2007 und dem Ende des UZ, fiel der Unionsverbrauch um 29 %, wobei der stärkste Rückgang um 13 % die Jahre 2007 und 2008 betraf. Im UZ ging der Verbrauch im Vergleich zu 2009 um 8 % zurück.
Tabelle 1
Verbrauch
Menge (in 1 000 m2)
2007
2008
2009
UZ
+ Gesamteinfuhren
157 232
140 715
115 676
119 689
+ auf dem EU-Markt verkaufte EU-Produktion
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Verbrauch
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Rückgang gegenüber dem Vorjahr
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Einfuhren aus der VR China
3.1. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren der betroffenen Ware
(73)
Menge, Marktanteil und Durchschnittspreise der Einfuhren aus der VR China entwickelten sich wie nachfolgend dargestellt. Die Mengen- und Preisentwicklungen basieren auf Eurostat-Daten.
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China
Menge (in 1 000 m2)
2007
2008
2009
UZ
Menge der Einfuhren aus dem betroffenen Land
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Jahresvergleich
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Preis der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Jahresvergleich
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Die Gesamtmenge der Einfuhren aus der VR China ging im Bezugszeitraum um 3 % zurück und lag im UZ bei etwa 66 Mio. m2. Der Rückgang entsprach der rückläufigen Entwicklung des Verbrauchs, doch erfolgte er zwischen 2007 und 2009 und war wesentlich schwächer ausgeprägt. Zwischen 2009 und dem UZ stieg die Menge der Einfuhren aus der VR China wieder um 6 % an. Betrachtet man den gesamten Bezugszeitraum, so erhöhte sich der Marktanteil der chinesischen Einfuhren um 35 %, und zwar von 4,8 % im Jahr 2007 auf 6,5 % im UZ.
(75)
Die Preise der chinesischen Einfuhren fielen im Bezugszeitraum um 4 % von 4,7 EUR/m2 auf 4,5 EUR/m2.
3.2. Preisunterbietung
(76)
Für die Analyse der Preisunterbietung wurden für jeden Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die die EU-Hersteller unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, verglichen mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der Einfuhren aus der VR China für den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt, und zwar auf cif-Stufe nach gebührender Berichtigung für geltende Zölle, nach der Einfuhr angefallene Kosten sowie für Unterschiede bei der Handelsstufe.
(77)
Der Vergleich ergab, dass die Einfuhren der betroffenen Ware im UZ auf dem Unionsmarkt zu Preisen verkauft wurden, die diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union unterboten. Als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union ausgedrückt, betrug die Unterbietungsspanne 44 bis 57 %. Die Berechnungen basierten auf Daten der EU-Hersteller der Stichprobe und der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller aus der VR China.
4. Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
(78)
Die nachstehende Tabelle zeigt die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum. Die Mengen- und Preisentwicklungen basierten auf Eurostat-Zahlen.
Tabelle 3
Einfuhren aus anderen Drittländern
2007
2008
2009
UZ
Einfuhren aus anderen Ländern (in 1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Ländern
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Durchschnittlicher Preis (in EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Einfuhren aus der Türkei (in 1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Marktanteil der türkischen Einfuhren
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Durchschnittlicher Preis (in EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China und der Türkei
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Durchschnittlicher Preis (in EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Die Einfuhren aus Drittländern fielen im Bezugszeitraum um 40 %. Damit ging der Marktanteil dieser Einfuhren um 14 % von 6,2 auf 5,3 % zurück.
(80)
Zu beachten ist, dass die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum um 22 % anstiegen; damit waren sie durchweg höher als der durchschnittliche Verkaufspreis der chinesischen Ausfuhrverkäufe (im UZ um 19 %).
5. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1. Allgemeines
(81)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
(82)
Die makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum und Höhe der Dumpingspannen) wurden auf der Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union beurteilt. Der Bewertung lagen die von den europäischen und den einzelstaatlichen Verbänden vorgelegten Daten zugrunde, die mit den von den Herstellern vorgelegten Daten und den verfügbaren amtlichen Statistiken abgeglichen wurden.
(83)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (durchschnittliche Stückpreise, Beschäftigung, Löhne, Produktivität, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite (RoI), Kapitalbeschaffungsmöglichkeit) wurde auf der Ebene der Unionshersteller der Stichprobe durchgeführt. Die Bewertung beruhte auf ihren ordnungsgemäß geprüften Informationen.
5.2. Makroökonomische Indikatoren
5.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(84)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union ist im Bezugszeitraum mit minus 32 % deutlich geschrumpft. Betrachtet man die Abnahme insgesamt (im Bezugszeitraum), so spiegelte sich hier der erhebliche Verbrauchsrückgang wider (um 29 % im Bezugszeitraum, vgl. Randnummer 72). Die Entwicklung verlief jedoch uneinheitlich. Zwischen 2007 und 2009 fiel die Produktion um insgesamt 32 %, wobei der größte Einbruch um 23 % zwischen 2008 und 2009 erfolgte. Zwischen 2009 und dem UZ stabilisierte sich die Lage.
Tabelle 4
Gesamtproduktion der Union
2007
2008
2009
UZ
Menge (in 1 000 m2)
Produktion
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union ging zwischen 2007 und 2008 um 5 % und zwischen 2008 und dem UZ um 2 % zurück. Die entsprechende Kapazitätsauslastung schrumpfte zwischen 2007 und dem UZ um insgesamt 27 %.
Tabelle 5
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2007
2008
2009
UZ
Menge (in 1 000 m2)
Produktionskapazität
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapazitätsauslastung
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Verkaufsmenge und Marktanteil
(86)
Wie die Produktionsmenge fielen auch die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem EU-Markt an unabhängige Abnehmer in ähnlicher Höhe wie der Verbrauch, nämlich im Bezugszeitraum um 30 %. Bei Betrachtung der jährlichen Rückgänge ergab sich für die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union und den Verbrauch eine ähnliche Entwicklung.
Tabelle 6
Verkäufe an unabhängige Abnehmer
2007
2008
2009
UZ
Menge (in 1 000 m2)
Verkäufe in der Union
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union verringerte sich im Bezugszeitraum um 1 Prozentpunkt.
Tabelle 7
Marktanteil der Union
2007
2008
2009
UZ
Marktanteil der Union
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Beschäftigung und Produktivität
(88)
Die Beschäftigung ging zwischen 2007 und 2008 um 11 % zurück. Im Bezugszeitraum schrumpfte sie um 16 %.
Tabelle 8
Beschäftigung
2007
2008
2009
UZ
Durchschnitt des Zeitraums
Gesamtbeschäftigung
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union war zwischen 2007 und 2008, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr, unverändert. Von 2008 bis zum UZ dagegen verringerte sich die Produktivität, bedingt durch den Produktionsrückgang, um 19 %.
Tabelle 9
Produktivität
2007
2008
2009
UZ
Produktivität (in m2 je Jahr/Beschäftigten)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Höhe der Dumpingspanne
(90)
Die Dumpingspannen sind unter dem Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen liegen erheblich über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren die Folgen der tatsächlichen Dumpingspanne nicht als geringfügig eingestuft werden.
5.3. Mikroökonomische Indikatoren
(91)
Die mikroökonomischen Faktoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Cashflow, Rentabilität, Kapitalrendite (RoI), Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen und Löhne) wurden für die einzelnen Unternehmen analysiert, d. h. auf der Ebene der in die Stichprobe einbezogenen EU-Hersteller.
5.3.1. Allgemeine Bemerkung
(92)
Bei einigen mikroökonomischen Indikatoren (Verkaufspreis, Produktionskosten, Rentabilität und Kapitalrendite, also Indikatoren, die nicht in absoluten Zahlen ausgedrückt werden, sondern nur in Prozentsätzen) wurden die Ergebnisse der Stichprobenunternehmen im jeweiligen Segment anhand des Anteils dieses Segments an der EU-Gesamtproduktion gewogen (dabei wurde das jeweilige Gewicht der einzelnen Segmente an der Keramikfliesenbranche insgesamt verwendet, also 52 % für die kleinen Unternehmen und jeweils 24 % für die mittleren und die großen Unternehmen). Auf diese Weise wurde sichergestellt, dass die Ergebnisse der großen Unternehmen die Schadensanalyse nicht dominierten, sondern dass die Lage der kleinen Unternehmen, die zusammengenommen den größten Teil der EU-Produktion ausmachen, hinreichend berücksichtigt wurde.
5.3.2. Lagerbestände
(93)
In absoluten Zahlen ausgedrückt nahmen die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum zwar um 14 % ab, drückt man diesen Wert aber als Prozentsatz der Produktion aus, so ergibt sich ein beträchtlich Anstieg (um 37 %).
Tabelle 10
2007
2008
2009
UZ
Lagerbestände (in 1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Lagerbestände als Prozentsatz der Produktion
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Das Anwachsen der Lagerbestände ist ein klarer Beleg für Schädigung. Die Unternehmen dieser Branche verfügen üblicherweise über Lagerbestände in Höhe von drei Monatsproduktionen; der von den gedumpten chinesischen Einfuhren ausgeübte Druck führte jedoch dazu, dass sie ihre Lagerbestände auf bis zu sechs Monatsproduktionen erhöhen mussten. Seit 2007 stiegen die Bestände im Jahresvergleich gleichmäßig und stetig von 43 auf 59 % im UZ an.
(95)
Diese Zunahme der Lagermenge war darauf zurückzuführen, dass die chinesischen ausführenden Hersteller in erster Linie große Stückzahlen homogener Waren verkauften, während der Wirtschaftszweig der Union seine Waren in weit größerer Typen-, Farben- und Größenvielfalt anbot. Um innerhalb kürzester Zeit sehr spezifische Aufträge bedienen zu können, musste der Wirtschaftszweig der Union seine Lagerbestände erhöhen.
5.3.3. Verkaufspreise
(96)
Die Verkaufsstückpreise des Wirtschaftszweigs der Union erhöhten sich im Bezugszeitraum um 10 %.
Tabelle 11
Stückpreis auf dem Unionsmarkt
2007
2008
2009
UZ
Stückpreise der Unionsverkäufe (in EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Der Preisanstieg hatte mehrere Ursachen. Zunächst mussten gestiegene Produktionskosten aufgefangen werden, die sich im selben Zeitraum um 14 % erhöhten (vgl. Randnummer 106). Außerdem verursachten die gestiegenen Lagerbestände (vgl. Randnummer 95) und die Änderungen am Sortiment des Wirtschaftszweigs der Union höhere Unkosten. Aus der VR China wurden im Allgemeinen große Stückzahlen homogener Waren eingeführt. Der Wirtschaftszweig der Union musste seinen Schwerpunkt daher bei stärker fragmentierter Nachfrage auf kleine Stückzahlen der betroffenen Ware mit kleineren Mengen und einer größeren Typen-, Farben- und Größenvielfalt legen.
(98)
Trotz der gestiegenen Stückpreise wirtschaftete der Wirtschaftszweig der Union jedoch unterhalb der Zielgewinnspanne. Das Segment der kleinen Unternehmen machte sogar Verluste.
(99)
Die Preisentwicklung bei den Einfuhren aus der VR China wurde unter Randnummer 75 dargelegt. Offensichtlich machten diese Preise eine andere Entwicklung durch als diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union; auch lagen sie durchweg niedriger. Im UZ waren die Preise der chinesischen Einfuhren nur halb so hoch wie diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union.
5.3.4. Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen und Löhne
(100)
Wie bereits dargelegt, wuchsen die Produktionskosten stärker an als die Verkaufspreise. Bei einem Kostenanstieg von 14 % im Bezugszeitraum konnte der Wirtschaftszweig der Union seine Preise nur um 9 % erhöhen. Dadurch schrumpfte die Rentabilität von 3,9 % im Jahr 2007 auf 0,4 % im UZ. Die niedrigste Gewinnspanne des Wirtschaftszweigs der Union fiel in das Jahr 2009, als der Wirtschaftszweig noch nicht einmal seine Kosten decken konnte und einen Verlust von 1,2 % hinnehmen musste. Das am stärksten betroffene der drei Segmente war das Segment der kleinen Unternehmen, das seit 2008 mit Verlust abgeschlossen hat. Große und mittlere Unternehmen schafften es trotz erheblich geringerer Rentabilität, ihre Waren mit moderaten, wenngleich nicht nachhaltigen Gewinnen zu verkaufen.
(101)
Die von den großen und mittleren Unternehmen erwirtschafteten Gewinne können aus Gründen der Vertraulichkeit nicht offengelegt werden. Im Segment der großen Unternehmen wurden die Gewinne anhand von Daten eines einzigen Unternehmen berechnet; die Offenlegung der Ergebnisse der mittleren Unternehmen würde es anderen Unternehmen ermöglichen, die Gewinne der anderen Segmente zu berechnen, da die gewogenen Gesamtgewinne bekannt sind.
Tabelle 12
Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite (RoI), Investitionen und Löhne
2007
2008
2009
UZ
Nettogewinn aus Verkäufen an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Nettoumsatzes)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Cashflow (in 1 000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
RoI (Nettogewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvestitionen (in 1 000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Der Cashflow, also die Möglichkeit eines Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, blieb im Bezugszeitraum positiv. Zwischen 2007 und dem UZ ging er jedoch um rund 54 % zurück.
(103)
Die Kapitalrendite (RoI) folgte im gesamten Bezugszeitraum weitgehend dem für die Rentabilität festgestellten Trend.
(104)
Zwischen 2007 und dem UZ fielen die jährlichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union in die betroffene Ware um 28 %.
(105)
Zwischen 2007 und dem UZ verringerte sich der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 4 %.
5.3.5. Produktionskosten
Tabelle 13
Produktionskosten
2007
2008
2009
UZ
Produktionskosten (in EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Wie bereits dargelegt, erhöhten sich die Produktionskosten im Bezugszeitraum um 14 %. Gründe hierfür waren die größeren Lagerbestände (vgl. Randnummer 95) und das umfangreichere vom Wirtschaftszweig der Union angebotene Warensortiment (größere Typen-, Farben- und Größenvielfalt), während die chinesischen Einfuhren in erster Linie aus großen Stückzahlen homogener Waren bestanden. Der Wirtschaftszweig der Union musste seine Lagerbestände aufstocken, damit er kurzfristig sehr spezifische Aufträge bedienen konnte; außerdem muss er eine größere Vielfalt von Waren liefern.
6. Schlussfolgerung zur Schädigung
(107)
Die Untersuchung ergab, dass sich Schadensindikatoren wie das Produktionsvolumen, die Kapazitätsauslastung, die Verkäufe an unabhängige Abnehmer und die Beschäftigung im Bezugszeitraum verschlechterten. Zwar kann nicht außer Acht gelassen werden, dass sich die negative Entwicklung des Verbrauchs auch negativ auf den Wirtschaftszweig der Union auswirkte, bemerkenswert ist aber, dass die chinesischen Einfuhren ihren Marktanteil ausbauen konnten, und zwar über den Preisdruck.
(108)
Auch die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis der EU-Hersteller - wie Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow - hatten sich im Bezugszeitraum deutlich negativ entwickelt. Ein aussagekräftiger Schadensindikator ist die deutliche Zunahme der Lagerbestände im Bezugszeitraum (um 37 %). Diese Zunahme ist darauf zurückzuführen, dass die chinesischen ausführenden Hersteller schwerpunktmäßig große Stückzahlen homogener Waren verkauften, während der Wirtschaftszweig der Union eine weit größere Bandbreite von Typen, Farben und Größen anbot. Der Wirtschaftszweig der Union musste seine Lagerbestände aufstocken, damit er kurzfristig sehr spezifische Aufträge bedienen und eine größere Bandbreite von Waren liefern konnte.
(109)
Wenn die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum anstiegen, so ist dies in erster Linie auf den Anstieg der Produktionskosten zurückzuführen. Insgesamt verschlechterte sich die Rentabilität im Bezugszeitraum. Tatsächlich wurden im Segment der kleinen Unternehmen, das die Hälfte des Wirtschaftszweigs der Union ausmachte, seit 2008 Verluste eingefahren. Ungeachtet des Anstiegs der Verkaufspreise war der Wirtschaftszweig mithin nicht in der Lage, ausreichende Gewinne zu erwirtschaften. Er war nicht imstande, seine Verkaufspreise auf ein Niveau zu heben, mit dem er jene Rentabilität erzielt hätte, die für seine langfristige Existenzfähigkeit erforderlich gewesen wäre.
(110)
Die Preisentwicklungsanalyse anhand von Eurostat-Zahlen zeigte, dass sich die Differenz zwischen den Preisen der gedumpten Einfuhren aus der VR China und den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union von rund 40 % in den Jahren 2007 und 2008 auf rund 50 % im Jahr 2009 und dem UZ vergrößerte.
(111)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
E. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(112)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land verursacht wurde. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der Einfuhren aus der VR China
(113)
Der Ausbau des Marktanteils der chinesischen ausführenden Hersteller im Bezugszeitraum fiel zeitlich mit einem Rückgang der Gewinne des Wirtschaftszweigs der Union und einer deutlichen Aufstockung seiner Lagerbestände zusammen.
(114)
Parallel dazu war auch der Unionsverbrauch rückläufig. Während die chinesischen Einfuhren von 2007 bis 2009 allerdings mengenmäßig um 9 Prozentpunkte zurückgingen und damit der Abwärtsentwicklung beim Verbrauch folgten (wenn auch nicht im selben Tempo - der Verbrauch ging im selben Zeitraum um 23 Prozentpunkte zurück), stieg der chinesische Marktanteil ab 2007 kontinuierlich an. Zudem nahmen von 2009 bis zum UZ die chinesischen Einfuhren um 6 Prozentpunkte zu, und zwar ungeachtet eines weiteren Verbrauchsrückgangs um 6 Prozentpunkte.
(115)
Die Differenz zwischen den Preisen der chinesischen Einfuhren und den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union (ermittelt anhand von Eurostat-Durchschnittszahlen) war im gesamten Bezugszeitraum erheblich. Die Tatsache, dass sich diese Differenz bereits 2007 auf über 40 % belief, deutet darauf hin, dass die chinesischen ausführenden Hersteller die Preisstrategie schon vor der Wirtschaftskrise eingeleitet hatten. Darüber hinaus vergrößerte sich die Differenz nach der Krise auf 50 % im UZ.
(116)
Der Ausbau des Marktanteils der chinesischen Einfuhren, zusammen mit den sinkenden Preisen und der zunehmenden Differenz zwischen den Preisen in der Union und den chinesischen Preisen, fiel zeitlich mit der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union zusammen.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
3.1. Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China
(117)
Die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China ging im Bezugszeitraum um 40 % zurück. Der Marktanteil dieser Einfuhren war im selben Zeitraum ebenfalls leicht rückläufig (um rund 1 %). 2007 waren die Preise dieser Einfuhren zwar noch mit den chinesischen Preisen vergleichbar, die Differenz zwischen den Preisen vergrößerte sich aber im Jahr 2009 auf 18 % und im UZ auf 16 %.
(118)
Die Türkei ist mit einem Marktanteil von 3 % im UZ der zweitgrößte Einführer in die Union. Dieser Marktanteil blieb im Bezugszeitraum konstant (bei einem leichten Rückgang um 0,4 %). Die Menge der Einfuhren aus der Türkei verringerte sich im Bezugszeitraum um 37 %. Obgleich die Preise der türkischen Einfuhren unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen (um rund 40 % im Bezugszeitraum), vergrößerte sich die Differenz zwischen den Preisen der türkischen und der chinesischen Einfuhren auf 16 % im Jahr 2009 und dem UZ, und zwar infolge eines Anstiegs der türkischen Preise um 22 %. Aus diesem Grund kann nicht ausgeschlossen werden, dass Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China in ganz geringem Maße zu der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben könnten. Allerdings entkräfteten diese Einfuhren nicht den ursächlichen Zusammenhang mit den gedumpten Einfuhren aus der VR China.
4. Auswirkungen der starken Fragmentierung des Wirtschaftszweigs der Union
(119)
Die Fliesenbranche in der Union ist stark fragmentiert. Allerdings ging die Gesamtzahl der Unternehmen im Bezugszeitraum zurück; Grund dafür waren Konsolidierungsmaßnahmen, die in den letzten beiden Jahrzehnten durchgeführt wurden. Ein wichtiges Ergebnis der Untersuchung war allerdings, dass in den Mitgliedstaaten, auf die der größte Anteil an der Produktion entfiel und in denen gleichzeitig die Branche stärker fragmentiert ist, die Unternehmen in Clustern zusammenarbeiten. Diese Struktur gewährleistet eine effiziente Allokation der Ressourcen. Die Fragmentierung bietet großen Unternehmen die Möglichkeit, Unteraufträge für die Herstellung bestimmter Warentypen (Farbe, Größe etc.) an kleine Unternehmen zu vergeben. Mithilfe der kleinen Unternehmen ist der Wirtschaftzweig in der Lage, kurzfristig viele Warentypen zu liefern. In Anbetracht der chinesischen Konkurrenz, die große Stückzahlen homogener Waren verkauft und in Bezug auf Design, Farbe etc. gänzlich unflexibel ist, wurde dieser Aspekt besonderes wichtig. Unter diesen Umständen kann zwischen der Fragmentierung und der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum kein ursächlicher Zusammenhang festgestellt werden.
4.1. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(120)
Die Untersuchung ergab, dass die Wirtschaftskrise zweifellos Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatte.
(121)
Diese machten sich vor allem im Zusammenhang mit dem Abschwung in der Baubranche bemerkbar, der zu einem Rückgang beim Verbrauch von Keramikfliesen führte. Ganz allgemein wurde 2009 in der Union für die Baubranche insgesamt ein Rückgang von 7,5 % (3) verzeichnet. Die Auswirkungen der allgemeinen Wirtschaftslage auf die Baubranche fallen im Einzelnen unterschiedlich aus, je nachdem, welches spezifische Segment der Branche betrachtet wird (4). 2009 ging die Bautätigkeit vor allem bei den Neubauten und privaten Nichtwohngebäuden zurück. Hingegen war der Tiefbau weniger stark betroffen und der Bau von öffentlichen Nichtwohngebäuden verzeichnete 2009 sogar einen Anstieg um 1,1 %. Dem Verband der Europäischen Bauwirtschaft zufolge sind diese Trends auf Regierungsmaßnahmen zurückzuführen, mit denen im Rahmen der nationalen Konjunkturpakete die Höhe der Ausgaben für öffentliche Gebäude und Infrastruktur beibehalten oder sogar angehoben werden sollte. Ebenso wurden durch steuerliche Anreize für energieeffiziente Lösungen die Auswirkungen des Konjunkturabschwungs auf Renovierungs- und Instandhaltungstätigkeiten abgeschwächt.
(122)
Die genannten Maßnahmen wirkten sich positiv auf die Segmente Renovierung und Instandhaltung aus (sie hatten positive Auswirkungen auf Produktion, Verkäufe und Rentabilität der nachgelagerten Industriebranchen, da die Gewinnspannen im Einzelhandel größer sind). Diese Segmente waren jedenfalls weniger vom Konjunkturabschwung betroffen.
(123)
Zwar könnte sich der Konjunkturabschwung auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ausgewirkt haben, die folgende Analyse belegt aber, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union tatsächlich durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China verursacht wurde.
(124)
Zunächst ergab die Untersuchung, dass die Baubranche im UZ gerade begonnen hatte, sich von den Auswirkungen des Konjunkturabschwungs zu erholen, während die Indikatoren des Wirtschaftszweigs der Union weiterhin einen Abwärtstrend anzeigten.
(125)
Des Weiteren stellt die Entwicklung der Lagerbestände in diesem Fall einen wichtigen, aussagekräftigen Schadensindikator dar (vgl. Randnummer 93). Bei den Lagerbeständen war von Jahr zu Jahr eine recht kontinuierliche Aufstockung zu beobachten. Diese gleichmäßige und kontinuierliche Aufstockung legt nahe, dass der Wirtschaftszweig der Union tatsächlich vor allem durch die chinesischen ausführenden Hersteller ständig unter Druck gesetzt wurde. Wäre die Aufstockung der Lagerbestände auf den Konjunkturabschwung zurückzuführen, so wäre wahrscheinlich eher eine deutliche Aufstockung in den Krisenjahren zu beobachten gewesen als eine kontinuierliche Entwicklung während des gesamten Bezugszeitraums.
(126)
Schließlich ergab die Analyse der Rentabilitätszahlen, vor allem der kleinen Unternehmen, auf die im UZ nahezu 50 % der EU-Produktion entfielen, dass diese Unternehmen bereits 2007 nur einen sehr geringen Gewinn in Höhe von 0,3 % erzielten und seitdem Verluste hinnehmen mussten. Dies deutet darauf hin, dass die Verschlechterung ihrer Lage bereits vor der Krise eingesetzt hatte.
(127)
Aus den oben dargelegten Gründen vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Verschlechterung der Wirtschaftslage des Wirtschaftszweigs der Union hauptsächlich durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China verursacht wurde. Auch wenn die Wirtschaftskrise und der daraus resultierende Nachfrageeinbruch zu der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben könnten, so reicht diese Tatsache an sich nicht aus, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu entkräften.
4.2. Behauptung einer selbstverschuldeten Schädigung
(128)
Ein Einführer behauptete, die Hauptursache für die Schädigung seien die Niedrigpreisverkäufe polnischer Fliesenhersteller gewesen. Dazu ist anzumerken, dass die Schadensanalyse für den Wirtschaftszweig der Union als Ganzes und nicht für einen Teilbereich davon durchgeführt werden sollte. Dessen ungeachtet analysierte die Kommission die Lage auf dem polnischen Markt anhand der verfügbaren Informationen (bekanntlich beschloss das polnische Stichprobenunternehmen, seine Mitarbeit einzustellen; kein anderes polnisches Unternehmen erklärte sich zur Mitarbeit bereit).
(129)
Zunächst wurde festgestellt, dass der mengenmäßige Marktanteil der polnischen Verkäufe auf dem übrigen Unionsmarkt im UZ weniger als 3 % ausmachte.
(130)
Selbst wenn die polnischen Unternehmen bei der Untersuchung mitgearbeitet hätten und wenn ihre Preise bei der Preisunterbietungsanalyse berücksichtigt worden wären, hätte dies die Berechnung der Preisunterbietung insgesamt im Übrigen nur sehr geringfügig beeinflusst. Da das polnische Unternehmen nicht kooperierte, waren keine detaillierten Preisinformationen zu den einzelnen Warenkontrollnummern verfügbar. Doch selbst wenn man hypothetisch von den größtmöglichen Auswirkungen ausgeht und annimmt, dass alle polnischen Verkäufe bei der Berechnung berücksichtigt wurden, so wären die Auswirkungen kaum nennenswert gewesen und hätten aufgrund der relativ geringen Verkaufsmengen am Gesamtbild nichts geändert (5).
(131)
Auf dieser Grundlage hatten die polnischen Verkäufe, wenn überhaupt, nur begrenzte Auswirkungen auf die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
(132)
Eine weitere Behauptung einer selbstverschuldeten Schädigung wurde damit begründet, dass einige Unionshersteller angeblich ihre Kataloge mit aus der VR China eingeführten Fliesen ergänzt und diese unter ihrem eigenen Markennamen weiterverkauft hätten. Allerdings wurden für diese Behauptung keine Beweise vorgelegt; den bei der Untersuchung zusammengetragenen Nachweisen zufolge handelte es sich bei diesen Einfuhren zudem nur um geringfügige Mengen. Mithin kann nicht der Schluss gezogen werden, dass diese von Unionsherstellern getätigten Einfuhren zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
5. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
(133)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde die Ausfuhrleistung als weiterer bekannter Faktor untersucht, der den Wirtschaftszweig der Union hätte geschädigt haben können; damit sollte ausgeschlossen werden, dass eine möglicherweise durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde. Die Analyse von Eurostat-Daten ergab, dass die Ausfuhren aus der Union tatsächlich um 44 % zurückgingen. Allerdings stiegen die Preise dieser Ausfuhren um 32 %. Für die kooperierenden Hersteller in der Stichprobe war der Rückgang mit - 24 % weniger stark ausgeprägt. Die Untersuchung ergab außerdem, dass der Anteil der Ausfuhren, ausgedrückt als Prozentsatz der Gesamtverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union, von 17 % im Jahr 2007 auf 19 % im Jahr 2009 anstieg. Im Übrigen gingen die Ausfuhrmengen der kooperierenden Unionshersteller zwar zurück, dieser Rückgang war aber weniger ausgeprägt als der Rückgang der Verkäufe auf dem Unionsmarkt (- 24 % für die Ausfuhren gegenüber - 30 % für die Verkäufe in der Union). Daher vertritt die Kommission die Auffassung, dass der Rückgang der Ausfuhrmengen das Ausmaß der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht erklären konnte.
(134)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union nicht zu seiner bedeutenden Schädigung beitrug.
6. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(135)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus der VR China ein ursächlicher Zusammenhang besteht. Zwar hatten die Wirtschaftskrise und die Einfuhren aus anderen Drittländern als der VR China Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union, aber diese Tatsache an sich reicht nicht aus, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu entkräften.
(136)
Nach Analyse der Auswirkungen aller bekannten Faktoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussen können, wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ ein ursächlicher Zusammenhang besteht.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(137)
Das Niveau der Mitarbeit und der Unterstützung seitens des Europäischen Herstellerverbands (Cerame-Unie) und der bedeutenden einzelstaatlichen Herstellerverbände war hoch. Außerdem hat sich keiner der Unionshersteller gegen die Einleitung der Untersuchung oder gegen die Einführung von Maßnahmen ausgesprochen. Folglich ist davon auszugehen, dass die Unionshersteller eindeutig ein Interesse an der Einleitung von Maßnahmen haben.
(138)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu Unterbietungspreisen bedeutend geschädigt wird (vgl. Randnummer 76 ff.).
(139)
Es ist davon auszugehen, dass die Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union zugute kommen würden, da sie eine weitere massive Zunahme gedumpter Niedrigpreiseinfuhren unterbinden dürften.
(140)
Ohne die Einführung von Maßnahmen ist zu erwarten, dass weiter - oder sogar verstärkt - Keramikfliesen zu gedumpten Niedrigpreisen eingeführt werden. Durch den Druck auf die Verkaufspreise aufgrund der gedumpten Einfuhren aus der VR China dürften die Verkaufspreise der Unionshersteller und ihre Gewinne weiterhin sinken.
(141)
Da die Finanzlage und die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union nicht solide genug sind, um einem weiteren Preisdruck durch gedumpte Einfuhren zu deutlich unterbietenden Preisen standzuhalten, würde dies mit hoher Wahrscheinlichkeit zum allmählichen Zusammenbruch vieler EU-Hersteller führen.
2. Interesse der Einführer
(142)
Die Mitarbeit seitens unabhängiger Einführer und Verwender entsprach rund 6 % der Gesamtmenge der Einfuhren aus der VR China. Beim Stichprobenverfahren (vgl. Randnummer 15) wurden sieben unabhängige Einführer (einer davon ein Verwender) ausgewählt. Auf sie entfielen rund 5 % der Gesamteinfuhren aus der VR China. Die kooperierenden Einführer handelten vor allem mit Fliesen; bei einem Einführer machte der Fliesenhandel allerdings nur einen kleinen Teil seiner gesamten Geschäftstätigkeit aus. Für diese kooperierenden Einführer war der Anteil der Einfuhren aus der VR China an ihren Gesamteinkäufen sehr hoch (über 3/4). Obschon sie offenbar genügend Spielraum haben, um einen Preisanstieg chinesischer Einfuhren aufzufangen (die Handelsspanne der Einführer auf diese Einfuhren liegt bei rund 50 %), melden sie in der Regel Gewinne in Höhe von rund 5 %.
(143)
Folglich hätte die Einführung von Maßnahmen - schon unter dem Kostengesichtspunkt - aller Wahrscheinlichkeit nach Auswirkungen auf die Geschäfte der Einführer.
(144)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass Einführer und Verwender die Möglichkeit haben, ihre Waren aus Drittländern oder von innerhalb der Union zu beziehen. Diese Umstellung kann ganz einfach erfolgen, da die untersuchte Ware in mehreren Ländern sowohl innerhalb der Union als auch außerhalb (Türkei, Vereinigte Arabische Emirate, Südostasien, Brasilien u. a.) hergestellt wird.
(145)
Ein Einführer brachte vor, infolge der Einleitung der Untersuchung habe er versucht, die Lieferanten zu wechseln, allerdings ohne Erfolg. Ein anderer Einführer erklärte hingegen, die Umstellung sei bereits im Verlauf der Untersuchung erfolgreich vorgenommen worden. Ein dritter Einführer kündigte an, er werde sein Portfolio auf nicht-chinesische Hersteller erweitern, was problemlos möglich sei.
(146)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen die Einführer in der Union nicht daran hindern würde, ähnliche Ware aus anderen Quellen zu beziehen. Im Übrigen zielen die Antidumpingzölle nicht darauf ab, spezifische Handelskanäle abzuriegeln, sondern ihr Ziel ist es, faire Wettbewerbsbedingungen wiederherzustellen und unfairen Handelspraktiken entgegenzuwirken.
(147)
Schließlich dürfte das recht niedrige Niveau der Mitarbeit seitens unabhängiger Einführer ein Hinweis darauf sein, dass die Einführung von Maßnahmen keine nennenswerten Auswirkungen auf ihre Geschäftstätigkeit hätte.
3. Interesse der Verwender
(148)
Die Kommission nahm zu zwei bedeutenden Verwenderverbänden in der Union Kontakt auf.
(149)
Die Baubranche (vertreten durch den Verband der Europäischen Bauwirtschaft) entschied sich gegen eine aktive Mitarbeit bei der Untersuchung. Der Verband antwortete zwar auf die ursprüngliche Anfrage der Kommission, stellte danach aber die Mitarbeit aufgrund mangelnden Interesses seiner Mitglieder ein.
(150)
Die geringe Mitarbeit seitens der Verwender dürfte ein Hinweis darauf sein, dass die Branche nicht in hohem Maße von chinesischen Einfuhren abhängig ist und dass sie bei einer Einführung von Maßnahmen nicht nennenswert geschädigt würde. Dies scheint vor allem für die Baubranche zu gelten, bei der nach Auskunft von Herstellern während der Kontrollbesuche vor Ort nur ein unwesentlicher Teil der Endkosten auf Keramikfliesen entfällt. Angesichts der Kosten für andere Materialien, die bei Neubauten oder Renovierungen verwendet werden, scheint dies plausibel zu sein. Wie oben erläutert, könnte die Ware auch relativ einfach aus anderen Quellen bezogen werden.
(151)
Die European Do-It-Yourself Association (Dachverband der europäischen Baumarktbranche - EDRA) nahm mit der Kommission im Namen ihrer Mitglieder Kontakt auf. Der Dachverband brachte in seiner zu Beginn der Untersuchung vorgelegten Stellungnahme vor, dass Zölle zu einem Anstieg der Verbraucherpreise führen würden und dass bei einem Wechsel der Bezugsquellen sowohl auf die Vertriebsgesellschaften als auch auf die Abnehmer hohe Kosten zukommen würden. Für diese Vorbringen wurden jedoch keine Beweise vorgelegt.
4. Interesse der Endverbraucher
(152)
Die Kommission nahm zu einem Verbraucherverband Kontakt auf; dieser erklärte in seiner Antwort, er sei an einer Mitarbeit nicht interessiert. Es meldete sich kein weiterer Verbraucherverband.
(153)
Die Auswirkungen von Antidumpingzöllen auf die Verbraucher dürften begrenzt sein, da die Handelsspanne der Zwischenhändler in der Regel sehr hoch ist. Auch wenn die Preise steigen sollten, hätte dies recht begrenzte Auswirkungen auf die Verbraucher, da der Kostenanstieg zwischen 1,50 und 3 EUR pro m2 liegen würde (berechnet anhand des Durchschnittspreises der chinesischen Einfuhren von 4,50 EUR im UZ). Einzelverbraucher kaufen begrenzte Mengen von Fliesen und eher in größeren Zeitabständen. Im Übrigen dürfte ein kurzfristiger Preisanstieg sich langfristig günstig für die Verbraucher auswirken, da er den Wettbewerb auf dem Markt sicherstellt. Ein mangelnder Wettbewerb könnte langfristig sogar zu einem höheren Preisanstieg und zum Wegfall der Niedrigpreiseinfuhren führen.
5. Interesse der Zulieferer
(154)
Während der Untersuchung meldeten sich weder Zulieferer noch Zuliefererverbände.
(155)
Die Untersuchung ergab, dass unter den Zulieferern die Hersteller von Anlagen zur Fliesenherstellung das größte Interesse an dem laufenden Verfahren haben dürften. Es stellte sich heraus, dass bestimmte chinesische Hersteller solche Anlagen von Zulieferern mit Sitz in der Union erwarben. Gleichwohl ging aus offiziellen Daten hervor, dass die Verkäufe aus der Union in die VR China im letzten Jahrzehnt einem stabilen, leicht rückläufigen Trend folgten und dass auf die VR China zwar ein beträchtlicher, aber nicht übergroßer Teil dieser Verkäufe (rund 10 %) entfiel. Die wichtigsten Abnehmer der Zulieferer waren nämlich Unionshersteller; die Zulieferer haben daher ein vitales Interesse an den Geschäftsergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union, denn sie sind davon abhängig.
(156)
Darüber hinaus deutete die mangelnde Bereitschaft dieser Branche zur Mitarbeit darauf hin, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware nach Auffassung der Zulieferer ihre Lage nicht nennenswert beeinträchtigen würden.
6. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(157)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass insgesamt keine zwingenden Gründe vorliegen, die gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber Einfuhren von Keramikfliesen mit Ursprung in der VR China sprechen.
G. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMAßNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(158)
In Anbetracht der vorstehenden Schlussfolgerungen zu Dumping, daraus resultierender Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
2. Vorläufige Maßnahmen
(159)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden.
(160)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(161)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (6) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(162)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(163)
Um das Umgehungsrisiko zu minimieren, das aufgrund der sehr unterschiedlichen Zollsätze besteht, werden in diesem Fall besondere Vorkehrungen zur Gewährleistung einer ordnungsgemäßen Erhebung der Antidumpingzölle für erforderlich gehalten. Dazu zählen insbesondere: Die Vorlage einer gültigen Handelsrechnung bei den Zollbehörden der Mitgliedstaaten, die den Bestimmungen in Anhang II dieser Verordnung entspricht. Auf Einfuhren, für die keine solche Handelsrechnung vorgelegt wird, wird der für alle übrigen Ausführer geltende residuale Antidumpingzoll erhoben.
(164)
Sollten sich die Ausfuhren eines der Unternehmen, die in den Genuss niedrigerer individueller Zollsätze gelangen, nach der Einführung der betreffenden Maßnahmen beträchtlich erhöhen, [je nach Sachlage kann ein Prozentsatz eingefügt werden], so könnte allein schon der mengenmäßige Anstieg als Veränderung des Handelsgefüges aufgrund der Einführung von Maßnahmen im Sinne des Artikels 13 Absatz 1 der Grundverordnung interpretiert werden. Unter diesen Umständen kann, sofern die Voraussetzungen dafür erfüllt sind, eine Umgehungsuntersuchung eingeleitet werden. Im Rahmen dieser Untersuchung kann unter anderem geprüft werden, ob es notwendig ist, den/die individuellen Zollsatz/Zollsätze aufzuheben und stattdessen einen landesweiten Zoll einzuführen.
(165)
Da die Dumpingspannen niedriger waren als die Schadensspannen, stützen sich die folgenden Vorschläge für Zollsätze auf Dumpingspannen, die bei der Untersuchung ermittelt wurden. Es werden folgende vorläufigen Antidumpingzollsätze festgesetzt:
Unternehmen
Dumpingspanne
Vorläufiger Zoll
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Alle übrigen kooperierenden Hersteller
32,3 %
32,3 %
Alle übrigen Unternehmen
73,0 %
73,0 %
H. SCHLUSSBESTIMMUNG
(166)
Die oben ausgeführten vorläufigen Feststellungen werden allen interessierten Parteien mit dem Hinweis mitgeteilt, dass sie schriftlich dazu Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Ihre Stellungnahmen werden geprüft und, soweit angezeigt, berücksichtigt, bevor eine endgültige Entscheidung getroffen wird. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf Einfuhren von glasierten und unglasierten keramischen Fliesen, Boden- und Wandplatten, glasierten und unglasierten keramischen Steinchen, Würfeln und ähnlichen Waren für Mosaike, auch auf Unterlage, die derzeit unter den KN-Codes 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 und 6908 90 99 eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
In Anhang I aufgeführte Unternehmen
32,3 %
B012
Alle übrigen Unternehmen
73,0 %
B999
(3) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten unternehmensspezifischen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Vorgaben in Anhang II entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
(4) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. März 2011
REGULAMENTUL (UE) NR. 258/2011 AL COMISIEI
din 16 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 19 iunie 2010, Comisia Europeană („Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („aviz de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de plăci ceramice originare din Republica Populară Chineză („China” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de Federația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) („reclamanta”) în numele a 69 de producători reprezentând peste 30 % din producția totală de plăci ceramice a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și a prejudiciilor materiale aferente, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din China, reprezentanții țării în cauză, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. De asemenea, Comisia a informat producătorii din Statele Unite ale Americii („SUA”), Nigeria, Brazilia, Turcia, Indonezia și Thailanda, întrucât aceste țări au fost luate în considerare ca posibile țări analoge. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din China, importatori neafiliați și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se precizează în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-1 martie 2010. Autoritățile din China au fost, de asemenea, consultate.
2.1. Eșantionarea producătorilor-exportatori chinezi
(5)
Au fost primite 105 răspunsuri valide la exercițiul de eșantionare din partea producătorilor-exportatori chinezi, acoperind 47 % din importuri în cursul perioadei de anchetă, astfel cum se stabilește la considerentul 24 de mai jos. Prin urmare, se consideră că nivelul de cooperare este redus.
(6)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat era alcătuit din trei grupuri, reprezentând 10 producători individuali, care acopereau 14,4 % din volumul total al exporturilor din China către Uniune și 31,3 % din volumul total al exportatorilor cooperanți pe durata perioadei de anchetă. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate cu privire la selecția eșantionului. Au fost primite o serie de observații în legătură cu eșantionul propus. Observațiile considerate adecvate au fost luate în considerare în selectarea eșantionului final.
2.2. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
Asociația Europeană a Producătorilor de Plăci Ceramice (CET) a confirmat într-o scrisoare trimisă Comisiei că toate societățile reclamante au convenit să fie incluse în eșantion. Incluzând alte societăți care s-au declarat interesate, Comisia a primit, astfel, informații din partea a 73 de producători din Uniune.
(8)
În exercițiul de eșantionare, s-a ținut seama de nivelul ridicat de fragmentare a sectorului plăcilor ceramice. Pentru a garanta că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, care reprezintă împreună cea mai mare parte din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat, s-a considerat că toate segmentele, și anume, întreprinderile mici, mijlocii și mari, ar trebui să fie reprezentate în eșantion.
(9)
Trei segmente s-au diferențiat pe baza volumului producției anuale:
- segmentul 1: întreprinderile mari - producție de peste 10 milioane m2;
- segmentul 2: întreprinderile mijlocii - producție între 5 și 10 milioane m2;
- segmentul 3: întreprinderile mici - producție sub 5 milioane m2.
(10)
În analiza indicatorilor microeconomici, rezultatele societăților incluse în eșantion, în segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice). Conform informațiilor colectate pe parcursul anchetei, producătorii din sectorul 1 și 2 reprezintă fiecare aproximativ un sfert din producția totală a Uniunii, în timp ce producătorii din segmentul 3 aproximativ jumătate din producția totală a Uniunii. Din segmentul întreprinderilor mici fac parte peste 350 de societăți, din segmentul întreprinderilor mijlocii peste 40 de societăți și din segmentul întreprinderilor mari peste 20 de societăți.
(11)
În eșantion au fost incluse 10 societăți. Acestea sunt cele mai mari din toate cele trei segmente, ținând seama de vânzări, producție și localizare geografică. Una dintre societățile incluse în eșantion face parte din segmentul întreprinderilor mari, patru societăți fac parte din segmentul întreprinderilor mijlocii, iar celelalte cinci aparțin segmentului întreprinderilor mici. Societățile selectate își au sediul în șase state membre (Italia, Spania, Polonia, Portugalia, Germania și Franța) care reprezintă, împreună, peste 90 % din producția totală a Uniunii. Acest eșantion a reprezentat 24% din producția totală a producătorilor cooperanți și 7 % din producția totală a Uniunii.
(12)
Pe durata anchetei, o societate din Polonia inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea în cadrul anchetei. Comisia nu a putut obține cooperarea niciunui alt producător cu sediul în Polonia.
(13)
În ciuda retragerii producătorului polonez, nivelul de reprezentativitate a eșantionului a rămas ridicat conform tuturor criteriilor prevăzute la considerentele 8 și 10. Prin urmare, s-a hotărât că procedura poate continua cu un eșantion format din nouă producători din cinci state membre.
(14)
Reclamanții au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale. Comisia a acceptat solicitarea.
2.3. Eșantionarea importatorilor
(15)
Comisia a primit 24 de răspunsuri din partea importatorilor. Trei mari importatori au fost excluși din exercițiul de eșantionare: doi afiliați unor exportatori chinezi și unul afiliat unui producător din Uniune (importurile sunt marginale în raport cu vânzările totale ale acelui producător).
(16)
Importatorii neafiliați cooperanți reprezintă circa 6 % din importurile totale din China.
(17)
Șapte societăți au fost incluse în eșantion, reprezentând 95 % din importurile realizate de societățile neafiliate cooperante. Una dintre aceste societăți a fost și utilizator al produsului în cauză. Eșantionul a fost, de asemenea, reprezentativ în ceea ce privește repartizarea geografică. Eșantionul acoperă, astfel, statele care reprezintă peste 49 % din importurile către Uniune, care și-au coroborat reprezentativitatea.
2.4. Răspunsuri la chestionare și controale
(18)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din China incluși în eșantion să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Un grup de producători-exportatori a solicitat TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. Celelalte grupuri de producători-exportatori au solicitat doar TI.
(19)
Au fost primite cereri de examinare individuală din partea a opt societăți sau grupuri de societăți afiliate neincluse în eșantion. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. O decizie de acordare a examinării individuale vreuneia dintre aceste societăți va fi luată în etapa finală.
(20)
Comisia a expediat chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorilor-exportatori neincluși în eșantion și care și-au exprimat intenția de a solicita o examinare individuală conform articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor neafiliați cooperanți și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune.
(21)
Au furnizat răspunsuri la chestionare trei grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori neincluși în eșantion, nouă producători din Uniune incluși în eșantion și cinci importatori neafiliați unui producător-exportator. Asociația europeană a producătorilor (Cerame-Unie), asociațiile naționale de producători, importatorii, asociațiile de importatori și utilizatori au prezentat, de asemenea, observații.
(22)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analiza TEP/TI, precum și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului comunitar și a efectuat controale la sediile a nouă producători din Uniune incluși în eșantion și la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori din China
-
Becarry Group format din:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group format din:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group format din:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., importator italian afiliat
(b)
Comercianți din China
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
(c)
Comercianți din Hong Kong
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
(d)
Importatori neafiliați
-
Enmon GmbH, Germany
(e)
Asociații naționale de producători
-
Confindustria Ceramica (Italy)
-
Asociația producătorilor spanioli de plăci ceramice (ASCER)
-
APICER (Portugal)
(23)
Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din China în cazul cărora există posibilitatea de a nu li se acorda TEP, s-a efectuat o vizită de verificare destinată stabilirii valorii normale, pe baza datelor dintr-o țară analogă, în cazul de față SUA, la sediile a doi producători. Acești producători au solicitat ca identitatea lor să fie păstrată confidențială.
3. Perioada de anchetă
(24)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioadă luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(25)
Produsul care face obiectul prezentei anchete este reprezentat de plăci și dale din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite și nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport („plăci ceramice” sau „produsul în cauză”), care, în prezent, intră sub incidența codurilor CN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99.
(26)
Plăcile ceramice sunt utilizate în special în industria construcțiilor pentru acoperirea pereților și podelelor.
2. Produsul similar
(27)
O parte a susținut că produsul importat din China și cel fabricat de industria Uniunii nu sunt comparabile.
(28)
Se amintește faptul că Comisia s-a bazat în compararea prețurilor pe tipurile de produse diferențiate în funcție de numerele de control al produsului („NCP”) bazate pe opt caracteristici.
(29)
Partea în cauză și-a prezentat argumentele în cursul unei audieri înaintea consilierului-auditor. Potrivit argumentelor, absența comparabilității s-a datorat diferenței de tehnologie, materiale, lustruire și proiect utilizate pentru fabricarea plăcilor din China și din Uniune. Liniile avansate din punct de vedere tehnologic au produs plăci de calitate superioară cu serigrafii și în diverse culori. Societatea a explicat că există diferite tehnologii de imprimare pentru decorarea serigrafică, imprimarea prin rotogravură și imprimarea cu jet de cerneală.
(30)
În ciuda cererilor de documente detaliate care să dezvolte toate aceste aspecte ale comparabilității produsului, partea interesată nu a reușit să își justifice argumentele. De asemenea, argumentul privind îmbunătățirea comparabilității nu a fost susținut de niciun element de probă. Mai mult decât atât, partea a recunoscut că tipurile de produs care ar fi vizate în cazul introducerii celor patru criterii sugerate, ar reprezenta doar 0,5 % din piața plăcilor ceramice. Conform celor menționate în raportul întocmit de consilierul auditor, care a rezumat situația societății în cauză, restul de 99,5 % din produsele care fac obiectul acelorași NCP erau similare.
(31)
Conform celor menționate anterior, partea interesată nu a justificat necesitatea de a introduce criteriile suplimentare, nici posibilul impact al acestora asupra prețurilor. Prin urmare, având în vedere cota de piață neglijabilă a tipurilor de produse în cauză și confirmarea explicită a părții că 99,5 % din plăcile ceramice sunt comparabile în cadrul NCP în cauză, solicitarea de introducere a unor criterii suplimentare în structura NCP a trebuit să fie provizoriu respinsă.
(32)
Se concluzionează că produsul în cauză, produsul fabricat și comercializat pe piața internă din China și pe piața internă din SUA, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsul fabricat și comercializat în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul anchetelor antidumping privind importurile originare din China, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică; și
5.
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(34)
Două grupuri de producători-exportatori din China au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(35)
S-a constatat că părțile (doi producători, un comerciant chinez și un comerciant din Hong Kong) care pretindeau că fac parte din unul dintre aceste grupuri, nu erau, în realitate, afiliate. În aceste condiții, cererile de acordare a TEP ale celor doi producători chinezi (Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) au fost tratate separat.
(36)
Referitor la celălalt grup de societăți, și anume Wonderful Group, format din două grupuri de producători afiliate prin faptul că erau deținute de aceeași societate-mamă, doar unul dintre grupurile afiliate au solicitat TEP, în timp ce cel de-al doilea a solicitat doar tratament individual (TI). Întrucât criteriile TEP trebuie, totuși, solicitate și îndeplinite pentru toate societățile din cadrul aceluiași grup, această solicitare de acordare a TEP a fost incompletă și nu a fost, prin urmare, luată în considerare. Astfel, grupului nu i s-a putut acorda TEP.
(37)
Cu privire la Becarry Group, în ceea ce privește criteriul 1, ancheta a stabilit că în licența comercială a producătorului exista o restricție a vânzărilor la export care a fost pusă în practică. Prin urmare, s-a considerat că deciziile privind vânzările nu au fost luate în mod liber, ci au făcut obiectul unei intervenții importante din partea statului. Mai mult decât atât, pentru mai multe societăți din cadrul grupului, nu s-a putut stabili plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată. Cu privire la criteriul 2, evidența contabilă a prezentat deficiențe grave, care nu au fost menționate în raportul de audit. În sfârșit, referitor la criteriul 3, s-a constatat, de asemenea, existența mai multor denaturări determinate de sistemul de economie planificată deoarece active importante nu au fost corect înregistrate sau amortizate în conturi și nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului.
(38)
Referitor la Shandong Yadi Ceramics Co Ltd, cu privire la criteriul 1, ancheta a constatat că societatea nu a putut dovedi plata capitalului inițial în cadrul societății și nici cine a efectuat această plată în momentul instituirii acesteia. În consecință, nu s-a putut exclude posibilitatea ca unele fonduri să fi fost furnizate de stat. În ceea ce privește criteriul 2, registrele contabile au prezentat deficiențe grave care nu au fost menționate în raportul de audit și, prin urmare, conturile nu au fost considerate ca fiind verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, în ceea ce privește criteriul 3, au existat, de asemenea, anumite denaturări determinate de sistemul de economie planificată, întrucât nu s-a putut furniza nicio dovadă care să ateste faptul că societatea a plătit pentru dreptul de utilizare a terenului sau o dovadă de plată pentru anumite active.
(39)
Comisia a comunicat rezultatele concluziilor privind TEP producătorilor-exportatori în cauză, autorităților chineze și reclamanților și i-a invitat să prezinte observații.
(40)
În urma comunicării concluziilor privind TEP, s-au primit observații din partea celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu sunt de natură să modifice concluziile în această privință, întrucât încercau doar să infirme o parte din concluzii, și nu au prezentat probe suplimentare care să justifice observațiile.
2. Tratamentul individual (TI)
(41)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra îndeplinirea tuturor criteriilor stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din Consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie demonstrat că întreprinderea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.
(42)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion care au solicitat acordarea TEP - Becarry Group și Shandong Yadi Ceramics Co Ltd - au solicitat și TI, în eventualitatea în care nu li se acordă TEP. Wonderful Group și Xinruncheng Group au solicitat, de asemenea, TI.
(43)
Referitor la Becarry Group, s-a constatat că vânzările nu erau stabilite în mod liber din cauza restricției vânzărilor la export menționată la considerentul 37 de mai sus, prin urmare, cererea sa de acordare a TI a fost respinsă.
(44)
S-a constatat că ceilalți producători-exportatori îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, astfel, li s-a putut acorda TI. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit în mod provizoriu faptul că următorii producători-exportatori care au fost incluși în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd;
-
Xinruncheng Group;
-
Wonderful Group.
3. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă.
(46)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza SUA drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru China și a invitat părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(47)
Au fost primite o serie de observații, iar alte câteva țări au fost propuse ca alternativă, în special Brazilia, Turcia, Nigeria, Thailanda și, în final, Indonezia.
(48)
Prin urmare, Comisia a hotărât să solicite cooperarea producătorilor cunoscuți din aceste țări, inclusiv din SUA. Totuși, doar doi producători ai produsului în cauză din SUA au răspuns la chestionare. De asemenea, un producător din Thailanda a furnizat un răspuns incomplet la chestionar și, în orice gaz, gama sa de produse nu este pe deplin comparabilă cu cea a producătorilor chinezi cooperanți.
(49)
Ancheta a arătat că SUA este o piață competitivă pentru produsul în cauză. Mai mulți producători își desfășurau activitatea pe piața internă din SUA, iar volumele importurilor erau ridicate. Ancheta a arătat, de asemenea, că plăcile ceramice originare din China și din SUA prezintă, în esență, aceleași caracteristici fizice și utilizări, și că procesele de producție sunt similare.
(50)
S-a afirmat că, întrucât piața americană este caracterizată în principal de importuri, plăcile ceramice fabricate în SUA și cele fabricate în China acoperă segmente de piață diferite. Prin urmare, tipurile de produse fabricate intern, care ar servi drept bază pentru stabilirea valorii normale, nu ar putea fi comparate cu tipurile de produse exportate de China în Uniune. Cu toate acestea, ancheta a arătat că producția americană acoperă o gamă largă de tipuri de produse comparabile celor fabricate în și exportate din China, astfel cum s-a precizat la considerentul 49 de mai sus.
(51)
S-a subliniat, de asemenea, că SUA este un actor relativ minor pe piața mondială de plăci ceramice. Cu toate acestea, circa 600 de milioane m2 au fost fabricate intern în 2009, o cantitate considerată semnificativă. În scop comparativ, China, cel mai mare producător la nivel mondial, a fabricat 2 miliarde m2 în aceeași perioadă.
(52)
Una dintre părți a afirmat că SUA a aplicat standarde de calitate stricte și a creat în mod eficace bariere netarifare pentru importurile din China. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, astfel cum s-a menționat anterior, volumele importurilor din China în SUA au fost ridicate și au reprezentat un segment major din consumul intern al SUA. Prin urmare, argumentul potrivit căruia barierele netarifare din SUA afectează importurile și, astfel, concurența a fost respins.
(53)
Datele prezentate în răspunsurile lor de cei doi producători din SUA au fost verificate la fața locului. Doar datele prezentate de un producător vizitat au fost analizate în cele din urmă, întrucât s-a constatat că acestea reprezintă informații fiabile pe care se poate baza o valoare normală. S-a constatat că datele de la cel de-al doilea producător vizitat nu sunt fiabile și au fost respinse, întrucât acest producător a raportat doar o parte din vânzările sale interne, iar costurile nu au putut fi confirmate pe deplin de conturi.
(54)
Prin urmare, se concluzionează cu titlu provizoriu că SUA reprezintă o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Stabilirea valorii normale
(55)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.
(56)
Vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul din SUA au fost reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu volumul produsului în cauză exportat în Uniune de producătorii-exportatori cooperanți.
(57)
Pe parcursul anchetei, s-a constatat că vânzările de pe piața internă către clienți independenți s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pentru toate tipurile de produse similare fabricate de producătorul din SUA. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul similar fabricat și vândut în SUA și produsul în cauză exportat din China în Uniune, pentru anumite tipuri de produse, s-a considerat mai potrivit să se construiască valoarea normală pentru a putea lua în considerare aceste diferențe și pentru a garanta o comparație echitabilă, astfel cum se indică la considerentul 61.
(58)
Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului din SUA, a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului. În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul, au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorului din SUA.
(c) Prețurile de export ale producătorilor-exportatori
(59)
Prețurile de export ale producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion s-au bazat pe prețurile de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite primului client independent. În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator afiliat din Uniune, prețurile au fost construite în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Toate costurile suportate între import și revânzare au fost ajustate, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorul-exportator și importatorul afiliat.
(d) Comparația
(60)
Marjele de dumping au fost stabilite prin compararea prețurilor de export franco fabrică individuale ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare interne sau cu valoarea normală construită, în funcție de caz.
(61)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată pentru diferențe de caracteristici - în special datorită mărcii OEM, și pentru diferențe de calitate pentru anumite tipuri de produse care nu sunt fabricate de producătorul din țara analogă - pentru prețul mai scăzut al plăcilor care nu sunt din porțelan. După caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește cheltuielile de transport maritim, de asigurare, de manipulare, cheltuielile auxiliare, de ambalare, de creditare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.
4. Marje de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI
(62)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și media ponderată a prețului de export practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus.
(63)
Din acest motiv, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Marja de dumping provizorie
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(64)
Marja de dumping pentru alți producători-exportatori cooperanți din China care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(65)
Marja de dumping pentru producătorul-exportator din China care a cooperat, inclus în eșantion, dar căruia nu i s-a acordat încă TI (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), a fost, de asemenea, calculată conform metodei prezentate în considerentul 64.
(c) Toți ceilalți producători-exportatori (necooperanți)
(66)
Marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori necooperanți din China a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatată pentru un tip de produs reprezentativ de la un producător-exportator care a cooperat.
(67)
Din acest motiv, marja de dumping medie ponderată provizorie din eșantion și marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Marja de dumping medie ponderată din eșantion pentru producătorii-exportatori cooperanți, dar care nu au fost incluși în eșantion sau cărora nu li s-a acordat TI (a se vedea anexa I)
32,3 %
Taxa reziduală pentru producătorii-exportatori necooperanți
73,0 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(68)
După cum se menționează la considerentul 8, industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată, existând peste 500 de producători de plăci ceramice.
(69)
Astfel cum s-a menționat anterior, industria Uniunii a fost divizată în trei segmente: întreprinderi mici, mijlocii și mari. Întreprinderile mici reprezintă jumătate din producția totală a Uniunii.
(70)
Se estimează că datele prezentate de asociațiile naționale și europene acoperă circa 75 % din producția Uniunii. Aceste date au fost verificate cu datele prezentate de producătorii individuali și de asociațiile naționale, dar și cu surse de date statistice, precum Prodcom. Volumul și valoarea producției rămase a fost extrapolată pe baza acelorași surse de informații. Pe această bază, producția totală a Uniunii a fost estimată la 895 de milioane m2 în cursul PA. Toți producătorii din Uniune (care reprezintă producția totală a Uniunii) constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și, prin urmare, vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Consumul Uniunii
(71)
Consumul Uniunii a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările producătorilor Uniunii pe piața Uniunii. Datele privind vânzările totale din Uniune ale produsului în cauză au fost bazate pe date verificate furnizate atât de asociațiile de producători naționale, cât și de cele europene. S-au operat extrapolări pe baza datelor prezentate de asociații și de Prodcom pentru a se ajunge la vânzările totale din cadrul Uniunii.
(72)
În cursul perioadei examinate, și anume, între 2007 și PA, consumul Uniunii a scăzut cu 29 %, o diminuare semnificativă de 13 % înregistrându-se între 2007 și 2008. Pe parcursul PA, consumul a scăzut cu 8 % comparativ cu anul 2009.
Tabelul 1
Consum
Volum (000 m2)
2007
2008
2009
PA
+ importuri totale
157 232
140 715
115 676
119 689
+ producția din Uniune vândută pe piața Uniunii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indice (2007 = 100)
100
86
78
70
= Consum
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indice (2007 = 100)
100
87
77
71
diminuare de la an la an
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importuri din China
3.1. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor de produs în cauză
(73)
Volumul, cota de piață și prețurile medii ale importurilor din China au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 2
Importuri din China
Volum (000 m2)
2007
2008
2009
PA
Volumul importurilor originare din țara în cauză
68 081
65 122
62 120
66 023
Indice (2007 = 100)
100
96
91
97
Bază anuală
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indice (2007 = 100)
100
105
95
97
Bază anuală
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Volumul total al importurilor din China a scăzut cu 3 % în cursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 66 de milioane m2 în cursul perioadei de anchetă. Tendința descrescătoare în sine corespunde tendinței descrescătoare a consumului, însă este mult mai puțin pronunțată și s-a produs între 2007 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă, volumul importurilor din China a crescut cu 6 %. De asemenea, analizată din perspectiva întregii perioade examinate, cota de piață a importurilor din China a crescut cu 35 %, de la 4,8 % în 2007 la 6,5 % în cursul PA.
(75)
Prețurile importurilor din China au scăzut cu 4 % în cursul perioadei examinate, de la 4,7 EUR/m2 la 4,5 EUR/m2.
3.2. Subcotarea prețurilor
(76)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate pentru fiecare tip de produs cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente, costurile ulterioare importului și nivelul schimburilor comerciale.
(77)
Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei Uniunii. Nivelul subcotării, exprimat ca procent din prețurile industriei Uniunii, s-a situat între 44 % și 57 %. Calculele s-au bazat pe datele furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion și de producătorii-exportatori din China incluși în eșantion.
4. Importuri din țări terțe altele decât China
(78)
Volumul importurilor din alte țări terțe pe parcursul perioadei examinate figurează în tabelul de mai jos. Tendințele în materie de cantitate și preț se bazează pe datele Eurostat.
Tabelul 3
Importuri din alte țări terțe
2007
2008
2009
PA
Importuri din alte țări (000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indice (2007 = 100)
100
85
60
60
Cota de piață a importurilor provenite din alte țări
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Preț mediu (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indice (2007 = 100)
100
113
122
122
Importuri din Turcia (000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Cota de piață Turcia
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Preț mediu (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Importuri din țări altele decât China și Turcia
38 941
31 002
22 627
22 322
Indice (2007 = 100)
100
80
58
57
Preț mediu (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importurile din țări terțe au scăzut cu 40 % în perioada examinată. Astfel, cota de piață a acestor importuri a scăzut cu 14 %, de la 6,2 % la 5,3 %.
(80)
Trebuie remarcat faptul că prețurile medii de import din alte țări terțe a crescut cu 22 % în cursul perioadei examinate, menținându-se în mod constant mai ridicate decât prețul mediu de vânzare al vânzărilor la export ale Chinei (cu 19 % în cursul perioadei de anchetă).
5. Situația industriei din Uniune
5.1. Observații generale
(81)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(82)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, precum și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii industrii din Uniune. Analiza s-a bazat pe informațiile furnizate de asociațiile naționale și europene, fiind confruntate cu datele prezentate de producători și cu statisticile oficiale disponibile.
(83)
Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile unitare medii, ocuparea forței de muncă, salariile, productivitatea, stocurile, rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalurilor) s-a realizat la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Evaluarea s-a bazat pe informațiile furnizate de aceștia, verificate în mod corespunzător.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(84)
Producția industriei din Uniune s-a redus considerabil cu 32 % în cursul perioadei examinate. Reducerea în termeni generali (în cursul perioadei examinate) a reflectat reducerea considerabilă a consumului (cu 29 % în cursul perioadei examinate, a se vedea considerentul 72 de mai sus), însă a urmat o tendință diferită. Între 2007 și 2009 s-a redus cu 32 %, cea mai mare scădere, de 23 %, fiind înregistrată între 2008 și 2009. Între 2009 și perioada de anchetă aceasta s-a stabilizat.
Tabelul 4
Producția totală din Uniune
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Producția
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indice (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 5 % între 2007 și 2008, și cu 2 % între 2008 și perioada de anchetă. Gradul de utilizare a capacității de producție care rezultă a înregistrat o scădere globală de 27 % între 2007 și perioada de anchetă.
Tabelul 5
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Capacitate de producție
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indice (2007 = 100)
100
95
93
93
Rata de utilizare a capacității
87 %
81 %
64 %
64 %
Indice (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Volumele vânzărilor și cota de piață
(86)
În conformitate cu evoluția volumelor de producție, vânzările industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut într-un ritm comparabil cu cel al scăderii consumului, și anume cu 30 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările industriei din Uniune au urmat o tendință similară celei a consumului în termeni de scăderi anuale.
Tabelul 6
Volumele vânzărilor către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Volum (000 m2)
Vânzări în Uniune
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indice (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut cu un punct procentual în cursul perioadei examinate.
Tabelul 7
Cota de piață în UE
2007
2008
2009
PA
Cota de piață în Uniune
89 %
89 %
90 %
88 %
Indice (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(88)
Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008. În cursul perioadei examinate, aceasta a scăzut cu 16 %.
Tabelul 8
Ocuparea forței de muncă
2007
2008
2009
PA
Perioadă medie
Numărul total de locuri de muncă
92 588
82 214
79 518
77 458
Indice (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată anual, a fost stabilă între 2007 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și perioada de anchetă, s-a înregistrat o scădere a productivității de 19 %, asociată scăderii producției.
Tabelul 9
Productivitate
2007
2008
2009
PA
Productivitate (m2 pe an/angajat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indice (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Amploarea marjei de dumping
(90)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în secțiunea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. Mai mult decât atât, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
5.3. Indicatori microeconomici
(91)
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, fluxul de numerar, profitabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii) a fost desfășurată pentru societăți individuale, și anume, la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
5.3.1. Observații generale
(92)
Pentru anumiți indicatori microeconomici (prețul de vânzare, costul de producție, profitabilitatea și randamentul investițiilor, și anume, indicatorii exprimați în alte valori decât cele absolute, adică doar valorile exprimate în procente), rezultatele societăților incluse în eșantion din segmentul specific au fost ponderate în conformitate cu partea acelui segment din producția totală a Uniunii (utilizând ponderea specifică a fiecărui segment din sectorul global al plăcilor ceramice - 52 % pentru întreprinderile mici, 24 % pentru întreprinderile mijlocii și 24 % pentru întreprinderile mari). Prin urmare, s-a garantat că rezultatele întreprinderilor mari nu au dominat analiza prejudiciului, dar că situația întreprinderilor mici, reprezentând împreună cea mai mare cotă din producția Uniunii, a fost reflectată în mod adecvat.
5.3.2. Stocuri
(93)
Deși nivelul stocurilor de închidere ale industriei din Uniune a scăzut în termeni absoluți cu 14 % în cursul perioadei examinate, atunci când este exprimat ca procent din producție, acesta a crescut considerabil (cu 37 %).
Tabelul 10
2007
2008
2009
PA
Stocuri (000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indice (2007 = 100)
100
105
82
86
Stocuri ca procent din producție
43 %
49 %
55 %
59 %
Indice (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Creșterea stocurilor este un factor grăitor al prejudiciului. Societățile din sector păstrează în mod normal stocurile pentru trei luni de producție, însă presiunea importurilor din China care fac obiectul unui dumping le-a forțat să crească stocurile la șase luni de producție. Într-adevăr, s-a observat o creștere anuală uniformă și constantă a stocurilor, de la 43 % în 2007 la 59 % în cursul perioadei de anchetă.
(95)
Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o varietate de produse mult mai mare în termeni de tipuri, culori, dimensiuni. Pentru a reacționa într-un timp extrem de scurt la comenzi foarte specifice, industria din Uniune a fost nevoită să crească stocurile.
5.3.3. Prețuri de vânzare
(96)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune au crescut cu 10 % în cursul perioadei examinate.
Tabelul 11
Preț de vânzare unitar de pe piața UE
2007
2008
2009
PA
Prețuri de vânzare unitare în Uniune (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indice (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Creșterea prețului s-a datorat mai multor factori. Un prim factor l-a reprezentat necesitatea de a recupera creșterile costurilor de producție, care, în aceeași perioadă, au crescut cu 14 % (a se vedea considerentul 106). Creșterea prețului s-a datorat, de asemenea, creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării mixului de produse oferite de industria din Uniune. Importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Prin urmare, Uniunea a trebuit să se concentreze pe loturi mici de produs în cauză, pentru care cererea este mai fragmentată, cu cantități mai mici și cu o mai mare varietate de tipuri, culori și dimensiuni.
(98)
Cu toate acestea, în ciuda creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a funcționat sub profitul țintă. De fapt, segmentul întreprinderilor mici a fost în pierdere.
(99)
Evoluția prețurilor importurilor din China a fost prezentată la considerentul 75. După cum se poate observa, aceste prețuri au urmat o tendință diferită de cea a industriei din Uniune și au fost în mod constant inferioare. În cursul PA, prețurile importurilor din China s-au situat la jumătate față de prețurile industriei din Uniune.
5.3.4. Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri, investiții și salarii
(100)
După cum s-a menționat anterior, creșterea costului de producție a fost superioară creșterii prețurilor de vânzare. Cu o creștere a costului de producție de 14 % înregistrată în cursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să își majoreze prețurile cu doar 9 %. Profitabilitatea a scăzut apoi de la 3,9 % în 2007, la 0,4 % în cursul perioadei de anchetă. Industria a realizat cel mai redus profit în 2009, când nu a reușit să acopere costul de producție, înregistrând o pierdere de 1,2 %. Dintre cele trei segmente, cel mai afectat a fost cel al întreprinderilor mici, care este în pierdere din 2008. Întreprinderile mijlocii și mari, în ciuda scăderilor considerabile de profitabilitate, au reușit să vândă, obținând profituri modeste, însă nesustenabile.
(101)
Profiturile realizate de întreprinderile mijlocii și mari nu pot fi divulgate din motive de confidențialitate. În segmentul întreprinderilor mari, calcularea profiturilor s-a bazat pe datele furnizate de o întreprindere, în timp ce divulgarea rezultatelor întreprinderilor mijlocii ar permite altor întreprinderi să calculeze profiturile altor segmente, dat fiind că se cunosc profiturile ponderate globale.
Tabelul 12
Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor (return on investment, ROI), investiții și salarii
2007
2008
2009
PA
Profitul net al vânzărilor în Uniune către clienți independenți (% din vânzările nete)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Flux de numerar (000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indice (2007 = 100)
100
64
48
46
ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Investiții nete (000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indice (2007 = 100)
100
100
70
72
Costul anual al forței de muncă per angajat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indice (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea unei industrii de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitivă în cursul perioadei examinate, însă a scăzut cu circa 54 % între 2007 și începutul PA.
(103)
Randamentul investițiilor („ROI”) a urmat în linii mari tendința profitabilității în cursul întregii perioade examinate.
(104)
Între 2007 și perioada de anchetă, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizat de industria din Uniune a scăzut cu 28 %.
(105)
Între 2007 și perioada de anchetă, salariul mediu pentru un angajat a scăzut cu 4 %.
5.3.5. Costul producției
Tabelul 13
Costul producției
2007
2008
2009
PA
Costul producției în EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indice
100
108
114
114
(106)
Astfel cum s-a menționat anterior, costul producției a crescut cu 14 % în cursul perioadei examinate. Această creștere s-a datorat creșterii stocurilor (a se vedea considerentul 95 de mai sus) și modificării gamei de produse oferite de industria din Uniune (o mai mare varietate de produse în termeni de tipuri, culori, dimensiuni), în timp ce importurile din China s-au concentrat pe loturi mari de produs omogen. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.
6. Concluzii privind prejudiciul
(107)
Ancheta a arătat că indicatorii prejudiciului, de exemplu, volumul producției, gradul de utilizare a capacității, vânzările către clienți independenți și ocuparea forței de muncă s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. Deși nu poate fi ignorat faptul că evoluția negativă a consumului a avut un efect negativ asupra industriei din Uniune, merită remarcat că importurile din China au reușit o creștere a cotei de piață, prin presiunile exercitate asupra prețurilor.
(108)
În plus, indicatorii prejudiciului asociați performanței financiare a producătorilor din Uniune - precum profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar, au fost puternic afectați negativ în cursul perioadei examinate. Un factor grăitor al prejudiciului îl reprezintă creșterea substanțială a stocurilor (cu 37 %) în cursul perioadei examinate. Această creștere a stocurilor se explică prin faptul că producătorii-exportatori chinezi s-au concentrat pe vânzări de loturi mari de produs omogen, în timp ce industria din Uniune a oferit o mai mare varietate de produse în temeni de tipuri, culori, dimensiuni. Industria din Uniune a trebuit să își crească stocurile pentru a putea reacționa prompt la comenzi foarte specifice și trebuie, de asemenea, să furnizeze o mai mare varietate de produse.
(109)
Deși prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut în cursul perioadei examinate, aceasta se datorează în special creșterii costului producției. În general, profitabilitatea s-a deteriorat în perioada examinată. De fapt, segmentul întreprinderilor mici, reprezentând jumătate din industria din Uniune, a înregistrat pierderi din 2008. Prin urmare, chiar în ciuda creșterii prețurilor de vânzare, industria nu a reușit să realizeze un profit suficient. Sectorul nu a putut crește prețurile de vânzare la un nivel care să atingă nivelurile de rentabilitate necesare pentru a fi viabile pe termen lung.
(110)
Analiza evoluției prețurilor pe baza cifrelor Eurostat a indicat faptul că diferența de preț între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prețurile industriei din Uniune a crescut de la circa 40 % în 2007 și 2008 la circa 50 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă.
(111)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(112)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. De asemenea, factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost examinați pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor respective.
2. Impactul importurilor din China
(113)
Cota de piață în creștere a producătorilor-exportatori chinezi în cursul perioadei examinate a coincis în timp cu scăderea profiturilor industriei din Uniune și cu o creștere substanțială a stocurilor sale.
(114)
Aceasta a corespuns, de asemenea, unei scăderi a consumului din Uniune. Cu toate acestea, deși volumul importurilor din China a scăzut cu 9 puncte procentuale între 2007 și 2009, în conformitate cu scăderea consumului (deși nu în același ritm - consumul a scăzut cu 23 de procente pe parcursul aceleiași perioade), începând cu 2007, cota de piață a Chinei a crescut constant. De asemenea, între 2009 și perioada de anchetă, în ciuda unei noi scăderi a consumului cu 6 puncte procentuale, importurile din China au crescut cu 6 procente.
(115)
Diferența de preț (pe baza cifrelor medii furnizate de Eurostat) dintre importurile din China și prețurile industriei din Uniune a fost extrem de mare pe parcursul întregii perioade examinate. Faptul că în 2007 se ridica deja la peste 40 % sugerează faptul că strategia de preț a producătorilor-exportatori chinezi a fost lansată înainte de declanșarea crizei economice. De asemenea, diferența a crescut în urma crizei, atingând 50 % în perioada de anchetă.
(116)
Această cotă de piață în creștere a importurilor din China, combinată cu scăderea prețurilor și cu creșterea diferenței de preț între prețurile practicate de China și cele din Uniune a coincis în timp cu deteriorarea situației industriei din Uniune.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din țări terțe, altele decât China
(117)
Volumul importurilor din țări terțe, altele decât China, s-a diminuat cu 40 % în perioada examinată. De asemenea, cota de piață a acestor importuri a scăzut ușor cu circa 1 % în cursul perioadei examinate. Deși prețurile acestor importuri au fost comparabile cu prețurile importurilor din China în 2007, diferența de preț a crescut cu 18 % în 2009 și cu 16 % în cursul perioadei de anchetă.
(118)
Turcia este al doilea cel mai mare exportator în Uniune, cu o cotă de piață de 3 % în cursul perioadei de anchetă. Această cotă de piață s-a menținut stabilă (a scăzut ușor cu 0,4 % în cursul perioadei examinate). Volumul importurilor originare din Turcia a scăzut cu 37 % în perioada examinată. Deși prețurile importurilor din Turcia au fost inferioare celor din industria Uniunii (cu aproximativ 40 % în cursul perioadei examinate), diferența de preț între importurile din Turcia și cele din China a crescut cu 16 % în 2009 și în cursul perioadei de anchetă, ca urmare a unei creșteri de 22 % a prețurilor importurilor din Turcia. Din aceste motive, nu este exclus ca importurile din țări terțe, altele decât China, să fi contribuit într-o foarte mică măsură la prejudiciul material suferit de industria din Uniune, însă acestea nu au rupt legătura de cauzalitate stabilită cu importurile din China care fac obiectul unui dumping.
4. Impactul fragmentării importante a industriei Uniunii
(119)
Industria plăcilor ceramice din Uniune este extrem de fragmentată. Cu toate acestea, numărul global al întreprinderilor a scăzut în perioada examinată din cauza unui proces de consolidare desfășurat pe parcursul ultimelor două decenii. Însă, în primul rând în statele membre cu cea mai mare cotă de producție, unde fragmentarea este, totodată, mai pronunțată, ancheta a arătat că întreprinderile funcționează în grupuri. Această structură garantează o alocare eficientă a resurselor. De fapt, fragmentarea permite întreprinderilor mari să subcontracteze întreprinderilor mici fabricarea anumitor tipuri de produse (în funcție de culoare, dimensiuni etc.). Cu ajutorul întreprinderilor mici, industria poate furniza numeroase tipuri de produse într-un interval scurt de timp. Acest fapt a devenit deosebit de important în lumina concurenței chineză care vinde loturi mari de produs omogen, care nu prezintă flexibilitate în proiectare, culori etc. În aceste condiții, nu se poate stabili o legătură cauzală între fragmentare și deteriorarea situației industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
4.1. Impactul crizei economice
(120)
Ancheta a arătat că recesiunea economică a avut, fără îndoială, un impact asupra situației industriei din Uniune.
(121)
Impactul a fost asociat, în principal, declinului din industria construcțiilor, care s-a reflectat în scăderea consumului de plăci ceramice. În general, în 2009, declinul care a caracterizat activitățile generale de construcții în UE a reprezentat 7,5 % (3). Impactul mai precis al climatului economic general asupra industriei construcțiilor diferă în funcție de segmentul specific din acea industrie (4). În 2009, scăderea care a caracterizat activitățile de construcții s-a concentrat în mare măsură pe segmentele construcției de locuințe noi și de clădiri nerezidențiale private. În schimb, sectorul construcțiilor civile a fost afectat într-o mai mică măsură, iar segmentul construcțiilor nerezidențiale publice chiar a crescut cu 1,1 % în 2009. Conform Federației Industriei Europene a Construcțiilor, aceste tendințe au reflectat măsuri guvernamentale de sprijinire sau chiar de creștere a cheltuielilor aferente clădirilor și infrastructurii publice, ca parte a pachetelor naționale de măsuri de stimulare. În mod similar, stimulentele fiscale pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic au atenuat impactul declinului economic asupra activităților de renovare și întreținere.
(122)
Dezvoltările menționate anterior au avut un efect pozitiv asupra segmentelor activităților de renovare și întreținere (implicațiile pozitive pentru producție, vânzările și profitabilitatea industriei în aval considerate drept marje de profit sunt de mai mare amploare în segmentul de vânzare cu amănuntul). În orice caz, aceste segmente au fost afectate într-o mai mică măsură de declinul economic.
(123)
Următoarea analiză demonstrează că, deși recesiunea economică ar fi putut avea un impact asupra situației industriei din Uniune, prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost, într-adevăr, cauzat de importurile din China care fac obiectul unui dumping.
(124)
În primul rând, ancheta a arătat că industria construcțiilor a început să își revină în urma efectelor declinului economic înregistrat în perioada de anchetă, deși indicatorii specifici industriei din Uniune au continuat să prezinte o tendință de scădere.
(125)
În al doilea rând, un element important este reprezentat de evoluția stocurilor, care servește în acest caz drept un indicator grăitor al prejudiciului (a se vedea considerentul 93 de mai sus). S-a observat o creștere anuală relativ stabilă. Acest tip de creștere uniformă și constantă sugerează faptul că industria din Uniune s-a aflat, de fapt, în mare măsură sub presiunea constantă exercitată de producătorii-exportatori chinezi. În cazul în care creșterea stocurilor ar fi atribuită recesiunii economice, s-ar fi observat, probabil, o creștere considerabilă în anii din perioada crizei, nu o evoluție stabilă pe tot parcursul perioadei examinate.
(126)
În ultimul rând, analiza cifrelor privind profitabilitatea, în special ale celor specifice întreprinderilor mici, care au reprezentat aproape 50 % din producția din Uniunii în cursul perioadei de anchetă, arată că acestea au realizat doar un profit modest de 0,3 % în 2007, însă au înregistrat pierderi în toți anii următori. Acest lucru a sugerat că situația lor a început să se agraveze încă dinainte de criză.
(127)
În lumina celor de mai sus, se estimează că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a fost cauzată în mare parte de importurile din China care fac obiectul unui dumping. Deși criza economică și reducerea cererii care a rezultat ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune, impactul acesteia nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
4.2. Acuzații cu privire la prejudiciul autoprovocat
(128)
Un importator a susținut că principala cauză a prejudiciului a constat în vânzările la preț redus ale producătorilor de plăci ceramice din Polonia. În acest sens, trebuie remarcat faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se desfășoare la nivelul întregii industrii din Uniune, nu doar la nivelul unei părți a acesteia. Cu toate acestea, Comisia a analizat situația pieței poloneze pe baza informațiilor disponibile (se amintește că societatea poloneză inclusă în eșantion a hotărât să întrerupă cooperarea și nicio altă societate din Polonia nu a fost de acord să coopereze).
(129)
În primul rând, s-a constatat că, în termeni de volum, vânzările producătorilor polonezi pe restul pieței Uniunii au reprezentat o cotă de piață de sub 3 % în cursul perioadei de anchetă.
(130)
În al doilea rând, în cazul în care societățile poloneze ar fi cooperat în cadrul anchetei, iar prețurile practicate de acestea ar fi fost luate în calcul în analiza subcotării, acest lucru ar fi avut o pondere extrem de redusă în ceea ce privește calculul subcotării globale. Din cauza lipsei de cooperare a societății poloneze, nu au fost disponibile informații detaliate privind prețul pentru fiecare NCP, însă, chiar și în cadrul unei abordări „de impact maxim”, presupunând că toate vânzările societăților poloneze ar fi fost incluse în calcul, impactul ar fi fost marginal și nu ar fi modificat situația globală, având în vedere volumele relativ scăzute ale vânzărilor (5).
(131)
Pe această bază, dacă a existat, impactul vânzărilor realizate de societățile poloneze asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune a fost limitat.
(132)
O altă acuzație de prejudiciu autoprovocat a fost aceea că unii producători din Uniune și-ar fi completat cataloagele cu importuri de plăci ceramice din China, pe care le-au recomercializat sub mărcile proprii. Această acuzație nu a fost, totuși, susținută și, în plus, dovezile colectate în cursul perioadei de anchetă au arătat că aceste importuri sunt limitate. Prin urmare, nu se poate concluziona că acele importuri efectuate de producătorii din Uniune au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5. Performanța la export a industriei din Uniune
(133)
Performanța la export a fost, la rândul său, examinată drept unul dintre factorii cunoscuți, alții decât importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor respective. Analiza datelor Eurostat a arătat că, într-adevăr, exporturile din Uniune au scăzut cu 44 %. Totuși, prețurile acestor exporturi au crescut cu 32 %. Pentru producătorii cooperanți incluși în eșantion, scăderea a fost mai puțin pronunțată (- 24 %). Ancheta a arătat, de asemenea, că, exprimată ca procent din totalul vânzărilor înregistrate de industria din Uniune, cota exporturilor a crescut de la 17 % în 2007 la 19 % în 2009. Mai mult, chiar dacă volumele exporturilor pentru producătorii cooperanți din Uniune s-au diminuat, această scădere a fost mai puțin pronunțată decât scăderea vânzărilor de pe piața Uniunii (- 24 % pentru exporturi, față de - 30 % pentru vânzările în Uniune). Din acest motiv, se consideră că scăderea volumului exporturilor nu poate justifica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(134)
Pe baza constatărilor de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că performanța la export a industriei din Uniune nu a contribuit la prejudiciul material suferit de aceasta.
6. Concluzie privind cauzalitatea
(135)
Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din China care fac obiectul unui dumping. Criza economică și importurile din țări terțe, altele decât China, au avut un impact asupra situației industriei din Uniune, însă acesta nu a fost de natură să rupă legătura cauzală stabilită între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(136)
Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură cauzală între importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(137)
S-a observat un nivel înalt de cooperare și sprijin din partea Asociației europene (Cerame-Unie) și a principalelor asociații naționale de producători. De asemenea, niciun producător din Uniune nu și-a declarat opoziția față de deschiderea anchetei sau de impunerea unor măsuri, ceea ce sugerează că impunerea de măsuri este evident în interesul producătorilor din Uniune.
(138)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul 76 și următoarele.
(139)
Se poate estima că industria din Uniune va beneficia de măsuri care să poată preveni un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.
(140)
Dacă nu se impun măsuri, se estimează că importurile de plăci ceramice la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping vor continua și ar putea chiar să se intensifice. Efectul scăderii prețurilor de vânzare exercitat de importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să scadă prețurile de vânzare și profitul producătorilor din Uniune.
(141)
Având în vedere că situația financiară și profitabilitatea producătorilor din Uniune nu sunt suficient de solide pentru a face față unei presiuni suplimentare asupra prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat semnificativ prețurile acestora, dispariția treptată a unui număr mare de producători din Uniune este foarte probabilă.
2. Interesul importatorilor
(142)
Cooperarea dintre importatorii neafiliați și utilizatori reprezintă aproximativ 6 % din volumul total al importurilor din China. În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul 15], au fost selectați 7 importatori neafiliați (unul dintre aceștia fiind utilizator), reprezentând circa 5 % din importurile totale din China. Importatorii cooperanți comercializau, în principal, plăci ceramice, cu excepția unui importator, pentru care comerțul cu plăci ceramice reprezintă doar o mică parte din activitatea comercială globală. Pentru acești importatori cooperanți, cota importurilor din China din totalul achizițiilor a fost considerabilă (peste 3/4). Deși se pare că există o marjă pentru a absorbi o creștere a prețului importurilor din China, întrucât scumpirea aplicată acestor importuri de către importatori este de aproximativ 50 %, aceștia raportează, în mod normal, un profit de aproximativ 5 %.
(143)
În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorilor.
(144)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că este posibil ca importatorii și utilizatorii să opteze pentru produse originare din țări terțe sau din interiorul Uniunii. Această schimbare poate fi operată rapid, întrucât produsul care face obiectul anchetei este fabricat în mai multe țări, atât din interiorul, cât și din exteriorul Uniunii (Turcia, Emiratele Arabe Unite, Egipt, Asia de Sud-Est, Brazilia și altele).
(145)
Un importator a declarat că a încercat să schimbe furnizorii în urma deschiderii anchetei, însă eforturile sale nu au avut succes. Pe de altă parte, un alt importator a declarat că acest proces era deja în desfășurare în momentul deschiderii anchetei și a reușit. Un al treilea importator a susținut că dorește să își extindă portofoliul la producători care nu sunt din China și că această operațiune s-ar putea realiza cu ușurință.
(146)
Prin urmare, se concluzionează provizoriu că impunerea de măsuri nu ar împiedica achiziționarea de către importatorii din Uniune a unor produse similare din alte surse. Mai mult, scopul taxelor antidumping nu este acela de a izola canale comerciale specifice, ci de a restabili mediul concurențial echitabil și de a contracara practicile comerciale neloiale.
(147)
În final, nivelul relativ scăzut de cooperare din partea importatorilor neafiliați ar putea sugera că impunerea de măsuri nu ar avea un impact semnificativ asupra activității lor.
3. Interesul utilizatorilor
(148)
Comisia a contactat două asociații principale ale utilizatorilor din Uniune.
(149)
Sectorul construcțiilor (reprezentat de Federația Industriei Europene a Construcțiilor) a hotărât să nu coopereze activ în cadrul anchetei. Aceasta a răspuns solicitării inițiale a Comisiei, însă, ulterior, a încetat să colaboreze din cauza lipsei de interes manifestate de membrii săi.
(150)
Nivelul redus de cooperare din partea utilizatorilor ar presupune că sectorul nu se bazează în mare măsură pe importurile din China sau că, în cazul impunerii unor măsuri, sectorul nu ar fi afectat în mod semnificativ. Această situație pare să fie valabilă mai ales în sectorul construcțiilor, unde, conform celor declarate de producători în cursul vizitelor de verificare, plăcile ceramice au o pondere marginală asupra costurilor finale. Acest fapt pare rezonabil, având în vedere costul altor materiale utilizate în construcțiile noi sau în renovări. De asemenea, conform celor menționate anterior, sursele de aprovizionare ar putea fi schimbate relativ ușor.
(151)
Asociația Europeană de Bricolaj (European Do-It-Yourself Association, EDRA) a contactat Comisia în numele membrilor săi. Această asociație și-a prezentat observațiile la începutul anchetei, susținând că taxele vor genera o creștere a prețurilor de consum, iar îndreptarea spre alte surse de aprovizionare va determina un cost crescut, atât pentru distribuitori, cât și pentru consumatori. Cu toate acestea, afirmațiile nu au fost susținute de nicio dovadă.
4. Interesul consumatorilor finali
(152)
Comisia a contactat o asociație de consumatori care a răspuns că nu este interesată să coopereze. Nicio altă asociație de consumatori nu s-a făcut cunoscută Comisiei.
(153)
Există posibilitatea limitării impactului taxelor antidumping asupra consumatorilor, întrucât scumpirea aplicată de distribuitori este, în mod normal, extrem de ridicată. Chiar și în cazul creșterii prețurilor, acestea ar avea mai curând un impact limitat asupra consumatorilor, dat fiind faptul că scumpirea s-ar situa între 1,5 și 3 EUR pe m2 (în funcție de prețul mediu al importurilor din China, de 4,5 EUR în cursul PA). Consumatorii individuali achiziționează cantități limitate de plăci ceramice și nu în mod frecvent. Mai mult, creșterea prețurilor pe termen scurt ar putea avea efecte benefice pe termen lung pentru consumatori prin asigurarea concurenței pe piață. Lipsa concurenței pe termen lung ar putea duce la o creștere și mai mare a prețurilor și la dispariția importurilor la preț scăzut.
5. Interesul furnizorilor
(154)
În cursul anchetei nu s-au făcut cunoscuți nici furnizori, nici asociații de furnizori.
(155)
Ancheta a relevat faptul că furnizorii care ar putea fi în mod deosebit interesați de procedura în curs sunt producătorii de echipamente pentru fabricarea plăcilor ceramice. Ancheta a arătat că anumiți producători chinezi au achiziționat astfel de echipamente de la furnizori cu sediul în Uniune. Cu toate acestea, din datele oficiale a reieșit că vânzările din Uniune către China au avut o evoluție stabilă, ușor descrescătoare pe parcursul ultimului deceniu, China fiind o parte importantă, însă nu covârșitoare din vânzările lor (aproximativ 10 %). Într-adevăr, principalii clienți ai furnizorilor au fost producătorii din Uniune, astfel că furnizorii sunt extrem de interesați și depind de performanța industriei din Uniune.
(156)
De asemenea, lipsa de cooperare a acestui sector a sugerat că furnizorii nu consideră că măsurile antidumping împotriva importurilor de produs în cauză le-ar afecta în mod semnificativ situația.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(157)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că, per ansamblu, nu există motive întemeiate împotriva impunerii de măsuri provizorii asupra importurilor de plăci ceramice originare din China.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(158)
Având în vedere concluziile formulate mai sus în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor produsului în cauză din China pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.
2. Măsurile provizorii
(159)
În lumina celor menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se impună măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din China, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(160)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din China fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(161)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri ale taxelor antidumping pentru fiecare societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (6) și să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție sau de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(162)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(163)
Pentru a reduce la minimum riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ următoarele: punerea la dispoziția autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.
(164)
În cazul în care volumul exporturilor uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei crește semnificativ după impunerea măsurilor în cauză, [poate fi adăugat un procent, în funcție de caz] s-ar putea considera că o astfel de creștere a volumului constituie în sine o modificare a structurii schimburilor comerciale, cauzată de impunerea de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate, printre altele, examina necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, impunerea unei taxe la scară națională.
(165)
Următoarele taxe propuse se bazează pe marjele de dumping stabilite de anchetă, întrucât acestea erau inferioare marjelor de prejudiciu. Taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Taxa provizorie
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Toți ceilalți producători-exportatori
32,3 %
32,3 %
Toți ceilalți
73,0 %
73,0 %
H. DISPOZIȚII FINALE
(166)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Mai mult decât atât, trebuie menționat că respectivele concluzii privind impunerea de taxe antidumping formulate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul formulării oricăror concluzii definitive.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping provizorie la importurile de plăci și dale din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru pavaj sau pentru acoperit pereții; cuburi și articole similare din ceramică smălțuite sau nesmălțuite pentru mozaicuri, chiar pe suport, care intră, în prezent, sub incidența codurilor NC 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 și 6908 90 99, originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este următorul:
Societate
Taxa
Codul adițional TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Societățile enumerate în anexa I
32,3 %
B012
Toate celelalte societăți
73,0 %
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei stabilite pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 martie 2011.