DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1242/2010 DES RATES
vom 20. Dezember 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2 und 5,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1312/98 vom 24. Juni 1998 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) endgültige Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien ein („ursprüngliche Maßnahmen“). Die Zollsätze für die Einfuhren eines indischen ausführenden Herstellers wurden auf 53 % und für alle anderen Einfuhren mit Ursprung in Indien („betroffenes Land“) auf 82 % festgesetzt.
(2)
Im Anschluss an eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung („vorausgegangene Auslaufüberprüfung“) hielt der Rat diese Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 vom 4. Oktober 2004 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien (3) aufrecht.
2. Überprüfungsantrag
(3)
Am 4. Mai 2009 reichte das „Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries“ von Eurocord („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern entfällt, einen Antrag auf Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
(4)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings und einer entsprechenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Überprüfung vorlagen; daher leitete sie am 7. Oktober 2009 im Wege einer entsprechenden Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum
(6)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete die ihr bekannten Unionshersteller, die Ausführer und ausführenden Hersteller im betroffenen Land, die Vertreter des betroffenen Landes, Einführer sowie einen Verwenderverband, die bekanntermaßen betroffen waren, offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(8)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4. Stichprobenverfahren
(9)
Angesichts der Vielzahl der Hersteller in der Union und der ausführenden Hersteller in Indien erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(10)
Insgesamt meldeten sich fünf indische Hersteller, von denen zwei zu ein und derselben Gruppe gehören, und legten die angeforderten Informationen fristgerecht vor; außerdem äußerten sie den Wunsch, in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Vier dieser fünf Unternehmen stellten die betroffene Ware her und führten sie im UZÜ in die Union aus. Das fünfte Unternehmen führte die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union aus. Alle fünf Unternehmen galten als mitarbeitende Unternehmen und wurden für die Stichprobe in Betracht gezogen. Der Umfang der Mitarbeit durch indische Unternehmen, d. h. der Anteil der Ausfuhren in die Union durch die mitarbeitenden indischen Unternehmen im Verhältnis zu allen indischen Ausfuhren in der Union, konnte nicht ermittelt werden, da die von den fünf mitarbeitenden Unternehmen gemeldeten Gesamtausfuhren in die Union im UZÜ aus den unter den Randnummern 21 bis 23 dargelegten Gründen erheblich über der von Eurostat erfassten Menge aller aus Indien ausgeführten Waren lagen.
(11)
Die Stichprobe wurde im Einvernehmen mit den indischen Behörden gebildet und umfasste die vier Unternehmen, die Verkäufe zur Ausfuhr in die Union gemeldet hatten. Zwei der vier Unternehmen der Stichprobe waren verbundene Unternehmen. Es sei daran erinnert, dass in der Ausgangsuntersuchung nur ein ausführender Hersteller mitarbeitete, für den derzeit ein unternehmensspezifischer Antidumpingzollsatz gilt. Außerdem arbeitete keiner der indischen ausführenden Hersteller an der vorausgegangenen Auslaufüberprüfung mit; daher stützen sich die Feststellungen nach Artikel 18 Absatz 1der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen.
(12)
Achtzehn Unionshersteller (alle fünfzehn Antragsteller sowie drei weitere Hersteller, auf die zusammen 78 % der Gesamtproduktion der Union entfallen) legten die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen der mitarbeitenden Unionshersteller wählte die Kommission eine Stichprobe von fünf Unionsherstellern aus, die etwa 40 % des unter Randnummer 40 definierten Wirtschaftszweigs der Union darstellen und auf die etwa die Hälfte der Verkäufe aller mitarbeitenden Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union entfällt. Die Stichprobenauswahl erfolgte auf der Grundlage des größten repräsentativen Verkaufsvolumens und der größtmöglichen geografischen Abdeckung der Hersteller in der Union, die in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnten. Einer der fünf Unionshersteller der Stichprobe nahm seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf, daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden. Die Angaben der anderen vier Unionshersteller in der Stichprobe, die für die Analyse dieser Entwicklung verwendet wurden, sind jedoch weiterhin repräsentativ.
(13)
Die Kommission sandte den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern sowie den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern Fragebogen zu.
(14)
Antworten auf den Fragebogen gingen von allen fünf Unionsherstellern der Stichprobe ein. Von den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern stellte einer die Mitarbeit ein, die drei anderen (zwei davon verbundene Unternehmen) beantworteten den Fragebogen fristgerecht. Aus diesem Grund wurde die Stichprobe der indischen ausführenden Hersteller schließlich aus den drei indischen Unternehmen gebildet, die den Fragebogen beantworteten.
5. Überprüfung der vorgelegten Informationen
(15)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
5.1. Ausführende Hersteller in Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionshersteller
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(16)
Die betroffene Ware ist die gleiche Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich Bindfäden, Seile und Taue, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m). Sie ist derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht. Die betroffene Ware wird in vielfältiger Weise in der Schifffahrt (insbesondere zum Vertäuen) und in der Fischerei verwendet.
(17)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die genannten Seile zum Vertäuen aufgrund der angebrachten Spleiße nicht unter die Definition der betroffenen Ware fielen; derartige Waren sollten als „Waren aus Seilen“ angemeldet werden, die unter einem andern KN-Code eingereiht würden (vgl. auch Randnummer 23). Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass auf Seile zum Vertäuen nur im Zusammenhang mit dem Verwendungszweck verschiedener Typen der betroffenen Ware verwiesen wird, die alle als Seile aus synthetischen Chemiefasern nach Randnummer 16 definiert sind.
2. Gleichartige Ware
(18)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wurde auch in dieser Untersuchung festgestellt, dass die betroffene Ware und die von den indischen ausführenden Herstellern hergestellten und auf dem indischen Markt verkauften Seile aus synthetischen Chemiefasern sowie die von den Unionsherstellern hergestellten und in der Union verkauften entsprechenden Seile in jeder Hinsicht identisch sind und dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen. Daher werden die Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(19)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte Ware nicht mit der betroffenen Ware vergleichbar sei, denn die Unionshersteller verwendeten bereits einen neuen, erheblich teureren Rohstofftyp mit der Bezeichnung Dyneema, da mit diesem Rohstoff hergestellten Waren eine wesentlich höhere Beständigkeit hätten. Die indischen Hersteller der Stichprobe verwendeten diesen Rohstofftyp tatsächlich nicht. Hierzu ist jedoch zum einen festzustellen, dass die fragliche Ware nur einen geringen Anteil der von den Unionsherstellern verkauften Waren ausmacht. Es trifft zwar zu, dass diese Faserart immer öfter von einigen Unionsherstellern verwendet wird, doch machen DYNEEMA-Seile nur einen Bruchteil der Unionsproduktion aus. Wenngleich also die erheblichen Mehrkosten des Rohmaterials (der Preis kann beim 25- bis 30-Fachen liegen) einen gewissen Einfluss auf die Schadensfaktoren haben kann, insbesondere auf den Faktor für die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union, so ist der Einfluss der DYNEEMA-Seile auf die Bewertung insgesamt doch gering aufgrund der überwältigenden, in der Union hergestellten Menge an „Normalseilen“. Zum anderen beruhen alle Berechnungen für diese Auslaufüberprüfung auf einem Vergleich entsprechender Warentypen, wobei unterschiedliche Rohstoffe in die Gleichung eingehen. Damit können die Berechnungen nicht aufgrund von Unterschieden im Sortiment verfälscht werden. Auf jeden Fall weist die Ware, für die Rohstoffe wie Dyneema verwendet werden, weiterhin dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf wie die betroffene Ware. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(20)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber Indien das Dumping wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
1. Einfuhrmenge
(21)
Die Eurostat-Daten belegen, dass die Menge der aus Indien eingeführten betroffenen Ware im ganzen Bezugszeitraum unerheblich war. Im UZÜ wurden 31 Tonnen aus Indien eingeführt und damit weniger als 0,1 % des Unionsverbrauchs im UZÜ.
(in t)
2006
2007
2008
UZÜ
Indien
3
4
19
31
Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien, Quelle: Comext
(22)
Überprüften Daten zufolge versandten die drei Unternehmen der Stichprobe im UZÜ jedoch beträchtlich höhere Mengen der betroffenen Ware in die Union, als die von Eurostat erfassten Mengen. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass Einführer in der Ausgangsuntersuchung belegten, dass gewisse Mengen der betroffenen, in Indien erworbenen Ware nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union, sondern in Zolllager verbracht und an Hochseeschiffe oder Offshore-Plattformen verkauft wurden. Ein antragstellender Hersteller brachte das Argument auch in der aktuellen Untersuchung vor. Die Behauptung konnte mangels Mitarbeit von im Hafen ansässigen Händlern an der aktuellen Untersuchung nicht überprüft werden. Anhand der von den ausführenden Herstellern der Stichprobe vorgelegten Kundenliste war jedoch klar erkenntlich, dass es sich bei den meisten Kunden tatsächlich um Lieferanten für die Bereiche Schiffbau, Seefahrt und Offshore in den Unionshäfen handelte. Aus den genannten Gründen dürfte der Unterschied zwischen den statistischen Daten und den Meldedaten auf derartige Verkäufe zurückgehen.
(23)
Zu erwähnen ist auch, dass im Antrag auf eine Auslaufüberprüfung die Behauptung aufgestellt wurde, es läge eine Umgehung vor. Der Antragsteller brachte in diesem Zusammenhang vor, dass bestimmte Mengen von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien unter der KN-Position 5609 (Waren aus […] Bindfäden, Seilen und Tauen), für die keine Maßnahme gilt, in die Union gelangten. Im Rahmen der aktuellen Untersuchung konnten keine Belege für diese Behauptung gefunden werden.
(24)
Anhand der vorgenannten Angaben wurde der Schluss gezogen, dass im UZÜ tatsächlich 31 Tonnen der betroffenen Ware aus Indien in das Zollgebiet der Union eingeführt wurden. Was die überprüften, nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union überführten Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen durch die drei indischen Hersteller der Stichprobe betrifft, so wurden diese den indischen Ausfuhren in andere Drittländer zugeschlagen.
(25)
Da keine nennenswerten Mengen aus Indien in die Union eingeführt wurden, wurden diese nicht als Grundlage für die repräsentative Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings oder der Schädigung herangezogen. Angesichts derart geringer tatsächlicher Einfuhrmengen kann nicht geschlossen werden, dass im UZÜ schädigendes Dumping durch Einfuhren aus Indien vorlag. Die Analyse konzentrierte sich daher darauf, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung wahrscheinlich ist.
2. Wahrscheinliche Einfuhrentwicklung bei Aufhebung der Maßnahmen
2.1. Produktionskapazität
(26)
Es wurde untersucht, ob das betroffene Land über ungenutzte Produktionskapazität verfügt, mit deren Hilfe bei Aufhebung der Maßnahmen die gedumpten Ausfuhren möglicherweise wieder aufgenommen werden.
(27)
Die Untersuchung ergab, dass die Produktionskapazität aller drei ausführenden Hersteller der Stichprobe von 2007 bis zum UZÜ kräftig anstieg, während die Kapazitätsauslastung gleichzeitig zurückging. Die Kapazitätsreserven der drei Unternehmen lagen bei etwa 75 % des Unionsverbrauchs im UZÜ. Dies ist ein Hinweis auf einen wahrscheinlichen Anstieg der Menge der Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen.
(28)
Was die anderen indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern betrifft, so ist Garware, das Unternehmen, das seine Mitarbeit nach der Stichprobenbildung einstellte, bekanntlich ein wichtiger Hersteller, der nach Angaben auf seiner Internetsite über eine beachtliche Produktionskapazität verfügt. Zudem wurden im Antrag auf Auslaufüberprüfung vier weitere große indische Hersteller genannt. Außerdem gibt es in Indien mehrere kleine und mittelständische Hersteller, die ihre Ware überwiegend auf dem Inlandsmarkt absetzen. Da diese indischen Hersteller nicht mitarbeiteten, liegen keine Daten zu ihrer Produktionskapazität vor, doch ist davon auszugehen, dass ihre Entwicklung derjenigen der mitarbeitenden Unternehmen ähnelt und dass auch diese Hersteller über Kapazitätsreserven verfügen.
(29)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen stellten alle indischen Hersteller der Stichprobe die Daten zur Kapazitätsreserve ihrer Unternehmen in Frage. Die einschlägigen Daten wurden jedoch von den Unternehmen selber vorgelegt und mittels Kontrollbesuchen in den einzelnen Betrieben überprüft. Diese Vorbringen wurden daher zurückgewiesen.
2.2. Menge der Verkäufe an Unionshäfen und andere Ausfuhrmärkte
(30)
Die Menge der Ausfuhrverkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an andere Drittländer, einschließlich der Verkäufe an die Unionshäfen, die nicht in das Zollgebiet der Union verbracht werden, sind beträchtlich und stiegen im Bezugszeitraum um etwa 80 %; sie entsprachen damit fast der Hälfte der Gesamtverkäufe der ausführenden Hersteller im UZÜ.
(31)
Die tatsächlichen Einfuhren in die Union selbst fielen nach Einführung der ursprünglichen Maßnahmen praktisch auf Null. Allerdings ist zu bemerken, dass die Menge der Ausfuhrverkäufe der Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich von 61 auf 785 Tonnen, anstieg. Da die tatsächlichen Einfuhrverkäufe an die Union zum Teil über dieselben Absatzkanäle erfolgten wie die an die Unionshäfen verkauften Waren, könnte diese gestiegene Präsenz an den Toren des Unionsmarkts ein Hinweis darauf sein, dass die indischen Hersteller der Stichprobe - und möglicherweise auch andere Hersteller - bei einem Verzicht auf Maßnahmen innerhalb kurzer Zeit mit dem Verkauf erheblicher Mengen der betroffenen Ware auf dem Unionsmarkt beginnen könnten.
(32)
Aufgrund der dargelegten Exportorientierung der indischen Hersteller und ihrer wachsenden Präsenz in Unionshäfen kann geschlossen werden, dass die Mengen der aus Indien in die Union eingeführten Waren bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit hoher Wahrscheinlichkeit erheblich ansteigen wird.
(33)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen wies ein indischer Hersteller darauf hin, dass die indischen Ausfuhren in die ganze Welt gingen, auch an Märkte mit Wachstumspotenzial, und dass daher bei einem Verzicht auf Maßnahmen nicht erneut in erheblichen Mengen Ausfuhren in die Union getätigt würden. Zwar tätigen einige indische Hersteller Ausfuhrverkäufe an viele verschiedene Märkte, doch kann dies nicht als hinreichend dafür erachtet werden, die Schlussfolgerungen anhand des Vorstehenden zu ändern.
2.3. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Normalwert
(34)
Anhand der überprüften Verkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen wurde eine vorläufige Dumpingberechung durchgeführt; wenngleich diese Verkäufe als Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer angesehen werden, liefern sie doch gute Hinweise auf mögliche Preise für indische Seile aus synthetischen Chemiefasern bei einem Verzicht auf Zölle. Die Normalwerte stützten sich auf die Inlandspreise auf dem indischen Markt. Anhand dieser Angaben wurde für zwei der drei indischen Hersteller der Stichprobe Dumping festgestellt. Die Dumpingspannen lagen im Durchschnitt bei 10 %, was als beträchtlich angesehen werden kann, wenngleich sie erheblich niedriger sind als in der Ausgangsuntersuchung.
(35)
Bei einem Vergleich der von den drei ausführenden Herstellern der Stichprobe auf anderen Drittlandsmärkten (ohne die Verkäufe an Unionshäfen) erzielten Preise mit den Inlandspreisen ergab sich ein ähnliches Ergebnis; allerdings waren die so ermittelten Dumpingspannen niedriger.
(36)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, dass bei den Einfuhren aus Indien in die Union kein Dumping festgestellt worden sei. Allerdings wurden auch so gut wie keine tatsächlichen Einfuhren getätigt. Zudem wurde Dumping bei den Verkäufen an Unionshäfen und an andere Drittländer ermittelt. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(37)
Eine andere interessierte Partei behauptete, die in dieser Überprüfung ermittelten Dumpingspannen könnten angesichts der erheblichen Unterschiede bei den Arbeitskosten in der Union und in Asien im Vergleich zu den geltenden Zollsätzen nicht als erheblich betrachtet werden. Dazu ist anzumerken, dass die Arbeitskosten in der Union nicht in die Ermittlung der Dumpingspanne eingehen.
3. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping
(38)
Anhand dieser Analyse wurde geschlossen, dass die ausführenden Hersteller über beträchtliche Kapazitätsreserven verfügen, um bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut Ausfuhren in die Union zu tätigen. Was die Preise betrifft, so wurde bei zwei der Hersteller der Stichprobe festgestellt, dass sie die Ware an andere Drittländer zu gedumpten Preisen verkaufen. Zudem wurden im Antrag fünf weitere große ausführende Hersteller genannt (wenn man Garware einbezieht, das die Mitarbeit einstellte), die sich nach den verfügbaren Informationen vermutlich ebenso verhalten wie die Unternehmen, die ihre Waren an andere Drittländer erkanntermaßen zu gedumpten Preisen verkaufen.
(39)
Der Hinweis auf das anhaltende strategische Interesse der indischen ausführenden Hersteller am Unionsmarkt, das durch ihre steigenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen zum Ausdruck kommt, sowie die gewaltigen Kapazitätsreserven machen es wahrscheinlich, dass sie die Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen in erheblichen Umfang wieder aufnehmen würden. Berücksichtigt man das Preisbildungsverhalten der indischen Ausführer auf Drittlandsmärkten, so ist es sehr wahrscheinlich, dass die Wiederaufnahme der Ausfuhren zu gedumpten Preisen erfolgt. Daher wird der Schluss gezogen, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen zu einem erneuten Auftreten des Dumpings führen dürfte.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(40)
Die Unionshersteller, auf die die Gesamtproduktion der Union entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Die Zahl der Unionshersteller liegt schätzungsweise bei etwa 40 Unternehmen.
(41)
Die fünfzehn Unionshersteller, in deren Namen der antragstellende Verband die Auslaufüberprüfung beantragte, sowie drei andere Unionshersteller übermittelten die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen für die Stichprobenauswahl. Wie unter Randnummer 12 dargelegt, wurde eine Stichprobe von fünf Herstellern, die etwa 40 % des Wirtschaftszweigs der Union darstellen, eingehend geprüft. Die folgenden Unternehmen bildeten die Stichprobe:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
(42)
Die achtzehn mitarbeitenden Unionshersteller stellten im UZÜ 78 % der Gesamtproduktion der Union dar (vgl. Randnummer 12).
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(43)
Der Unionsverbrauch an Seilen aus synthetischen Chemiefasern wurde ermittelt anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt (einschließlich der vom antragstellenden Verband geschätzten Verkäufe der nicht mitarbeitenden Unionshersteller) zuzüglich aller Einfuhren in die Union (auf der Grundlage von Eurostat-Daten).
(44)
Ausgehend davon kann geschlossen werden, dass der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 7 % zurückging. Auffällig ist der Einbruch des Verbrauchs um 20 % von 2007 bis zum Ende des UZÜ, nachdem er von 2006 bis 2007 noch um 16 % angestiegen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006 = 100)
100
116
107
93
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller), Eurostat (Einfuhren)
2. Einfuhren aus Indien
(45)
Wie bereits unter Randnummer 21 dargelegt, waren die tatsächlichen Einfuhren aus Indien in die Union im gesamten Bezugszeitraum aufgrund der Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen unerheblich.
(46)
Allerdings sind die indischen Hersteller mittels der Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden und auf die somit auch nicht die besagten Antidumpingzölle zu entrichten sind, zunehmend an den Toren des Unionsmarktes präsent (vgl. Randnummer 22).
3. Preise und Menge der indischen Ausfuhren an andere Drittländer
(47)
Da die tatsächlichen Einfuhren mit Ursprung in Indien in die Union unerheblich waren, wurden die Preise indischer Ausfuhren an andere Drittländer (einschließlich der nicht dem Antidumpingzoll unterliegenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen) mit den Preisen für Unionsverkäufe durch die Unionshersteller der Stichprobe verglichen.
(48)
Auf dieser Grundlage ergab sich, dass die indischen Ausfuhren an andere Drittländer zu Verkaufspreisen getätigt wurden, die beträchtlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen. Der so ermittelte Preisunterschied machte bis zu 46 % aus; im Durchschnitt lag er bei 18 %.
(49)
Wertmäßig erhöhten sich die indischen Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer im Bezugszeitraum um mehr als 30 %. Diese Verkäufe stellten fast die Hälfte des Gesamtumsatzes der indischen ausführenden Hersteller der Stichprobe im UZÜ dar.
4. Einfuhren aus anderen Ländern
(50)
Trotz des Verbrauchsrückgangs auf dem Unionsmarkt um 7 % stieg die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum um 18 % an. Dadurch ist der Marktanteil dieser Einfuhren von 17 % auf 22 % angewachsen.
(51)
Zu beachten ist, dass die Einfuhren aus der Volksrepublik China („VR China“) im Bezugszeitraum um 46 % gestiegen sind und nun auf einen Marktanteil von 8,6 % kommen (im Vergleich zu 5,5 % 2006). Zwar kann aufgrund der allgemeinen (und nicht nach Warentyp untergliederten) Beschaffenheit der Eurostat-Daten kein genauer Vergleich angestellt werden, doch scheint der durchschnittliche Preis der chinesischen Einfuhren in die Union erheblich über dem durchschnittlichen Preis der indischen Ausfuhrverkäufe zu liegen. Zudem scheinen die Durchschnittspreise der Einfuhren mit Ursprung in China den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union zu entsprechen.
(52)
Der Marktanteil der Einfuhren mit Ursprung in der Republik Korea („Korea“) in die Union lag im Bezugszeitraum konstant bei etwa 3 %. Zudem war die Einfuhrmenge entsprechend dem geringeren Verbrauch um 6 % zurückgegangen.
(53)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern kamen im UZÜ zusammen auf weniger als 2 % des Anteils des Unionsmarkts für Seile aus synthetischen Chemiefasern.
5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1. Vorbemerkungen
(54)
Alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung aufgeführten Schadensindikatoren wurden analysiert. Die Indikatoren für die Verkaufsmenge und den Marktanteil der Unionshersteller wurden anhand der für alle Unionshersteller, also den Wirtschaftszweig der Union, erhobenen Daten analysiert. Für alle anderen Schadensindikatoren stützte sich die Untersuchung auf die von den Unionsherstellern der Stichprobe vorgelegen Angaben, die in den Betrieben der einzelnen Unternehmen überprüft wurden (vgl. Randnummer 15). Wie bereits unter Randnummer 12 dargelegt, nahm einer der Unionshersteller seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf; daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden.
5.2. Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union
(55)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union sind im Bezugszeitraum deutlich um 12 % zurückgegangen. Der Unionsverbrauch verringerte sich im Bezugszeitraum um 7 %, wobei der Rückgang ab 2007 besonders drastisch ausfiel (vgl. Randnummer 44). Zu betonen ist, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt schneller vonstatten ging als der des Verbrauchs.
2006
2007
2008
UZÜ
EU-Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union (in t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006 = 100)
100
113
102
88
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
5.3. Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
(56)
Die im Vorstehenden dargelegte Entwicklung führte für den Wirtschaftszweig der Union von 2006 bis zum Ende des UZÜ zu einem Verlust beim Marktanteil. Der Anteil des Wirtschaftszweigs der Union schrumpfte kontinuierlich während des gesamten Bezugszeitraums und führte zu einem Verlust von 4,6 Prozentpunkten.
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
95
94
Quelle: Untersuchung(Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
(57)
Dabei ist zu beachten, dass der beschriebene Verlust des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im Wesentlichen auf den höheren Marktanteil der chinesischen Einfuhren zurückzuführen war (vgl. Randnummer 50).
5.4. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(58)
Die Produktionsmenge der Unionshersteller der Stichprobe gab in ähnlicher Höhe wie die Verkaufsmengen nach, nämlich um 17 % im Bezugszeitraum. Im selben Zeitraum stieg die Produktionskapazität um 5 %. Dies führte von 2008 bis zum Ende des UZÜ zu einer Verringerung der Kapazitätsauslastung um 20 %.
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (in t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006 = 100)
100
109
108
83
Produktionskapazität (in t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapazitätsauslastung (in %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006 = 100)
100
100
100
80
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.5. Lagerbestände
(59)
Die Lagerbestände der Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern sind im Allgemeinen auf sehr niedrigem Niveau, da die meisten Seile auf Bestellung hergestellt werden. Auffällig war, dass im Bezugszeitraum und vor allem im UZÜ die durchschnittlichen Lagerbestände zurückgingen, was in erster Linie auf eine verringerte Produktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern zurückzuführen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006 = 100)
100
92
108
84
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.6. Verkaufspreise
(60)
Die Durchschnittspreise für die gleichartige in der Union von den Unionsherstellern der Stichprobe verkaufte Ware haben sich im Bezugszeitraum, insbesondere von 2007 bis zum Ende des UZÜ, etwas erholt.
2006
2007
2008
UZÜ
Durchschnittliche Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union (in EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006 = 100)
100
99
108
109
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
(61)
Dabei ist jedoch zu beachten, dass der genannte durchschnittliche Verkaufspreis auf der Grundlage aller Warentypen berechnet wird, einschließlich der hochwertigsten Seile aus synthetischen Chemiefasern, also beispielsweise der mit dem Rohstoff Dyneema hergestellten Seile. Die Preisspanne zwischen den verschiedenen Warentypen ist tatsächlich enorm (vgl. Randnummer 19). In den letzten Jahren hat der Wirtschaftszweig der Union vermehrt höherwertige Waren hergestellt. Daher haben die entsprechenden Seile aus synthetischen Chemiefasern einen wachsenden Anteil an seinem Warensortiment. Derartige Änderungen des Warensortiments in jüngster Zeit sind einer der Gründe für den höheren durchschnittlichen Verkaufsstückpreis des Wirtschaftszweigs der Union.
5.7. Rentabilität
(62)
Zum Teil aufgrund der effizienten geltenden Maßnahmen und zum Teil aufgrund einer Erweiterung ihres Warensortiments konnten die Unionshersteller der Stichprobe ihre Rentabilität im gesamten Bezugszeitraum konstant auf einem gesunden Niveau halten.
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006 = 100)
100
115
104
128
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.8. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(63)
In den Jahren 2006 und 2007 wurden Investitionen auf verhältnismäßig hohem Niveau getätigt, danach fielen sie wertmäßig auf die Hälfte. Im UZÜ wurden quasi keine Investitionen vorgenommen.
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006 = 100)
100
109
54
5
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.9. Kapitalrendite
(64)
Entsprechend der soliden Rentabilitätsentwicklung erhöhte sich auch die Kapitalrendite im gesamten Bezugszeitraum.
2006
2007
2008
UZÜ
Kapitalrendite (in %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006 = 100)
100
119
122
132
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.10. Cashflow
(65)
Der Cashflow der Unionshersteller der Stichprobe war im Bezugszeitraum relativ konstant.
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006 = 100)
100
132
129
115
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.11. Beschäftigung, Produktivität und Arbeitskosten
(66)
Die Beschäftigungslage bei den Unionsherstellern der Stichprobe entwickelte sich von 2006 bis 2008 positiv. Nach 2008 bis zum Ende des UZÜ ging die Beschäftigung jedoch aufgrund der nachlassenden Marktnachfrage zurück. Durch die geringere Nachfrage und die damit verbundene geringere Produktion fiel auch die Produktivität zwischen 2008 und dem Ende des UZÜ. Die jährlichen Arbeitskosten je Beschäftigten stiegen bis 2008 an, danach gaben sie im UZÜ leicht nach.
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung (in Personen)
638
665
685
623
Index (2006 = 100)
100
104
107
98
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006 = 100)
100
107
114
110
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006 = 100)
100
105
101
85
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.12. Wachstum
(67)
Während der Unionsverbrauch von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 7 % zurückging (vgl. Randnummer 44), schrumpften die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 12 % und sein Marktanteil um 6 Prozentpunkte (vgl. Randnummern 55 und 56). Auf der anderen Seite blieb die Menge der tatsächlichen Einfuhren aus Indien aufgrund der geltenden Maßnahmen zwar unerheblich, die Einfuhrmenge aus anderen Ländern dagegen stieg um 18 % an (in erster Linie bedingt durch die Einfuhren aus der VR China), was einem Zuwachs des Marktanteils um 5 Prozentpunkte entsprach (vgl. Randnummer 50). Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union vom Rückgang des Verbrauchs stärker getroffen wurde als andere Marktteilnehmer und damit einen größeren Verlust bei der Verkaufsmenge hinnehmen musste.
5.13. Höhe der Dumpingspanne
(68)
Da die Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien im UZÜ unerheblich waren, konnte für tatsächliche Einfuhren aus Indien keine Dumpingspanne ermittelt werden. Festzuhalten ist jedoch, dass die indischen Ausfuhren an die Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden, beträchtlich angewachsen sind und dass ein Teil dieser Verkäufe zu gedumpten Preisen getätigt wurde.
5.14. Erholung von früherem Dumping
(69)
Die Kommission analysierte, ob der Wirtschaftszweig der Union sich noch immer von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholt. Sie gelangte zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union sich bereits weitgehend davon erholen konnte, da die effizienten Antidumpingmaßnahmen über einen langen Zeitraum in Kraft waren.
5.15. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(70)
Dank der effizienten Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien konnte sich der Wirtschaftszweig der Union offenbar weitgehend von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholen.
(71)
Dennoch kann nicht geschlossen werden, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union gesichert ist. Obwohl bestimmte Schadensindikatoren, die Aufschluss über die Finanz- und Ertragslage der Unionshersteller geben, darunter Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow, anscheinend ein verhältnismäßig stabiles Bild zeichnen, deuten andere Schadensindikatoren, insbesondere die Verkaufsmenge und der Marktanteil, die Produktion und die Kapazitätsauslastung sowie die Investitionen, klar darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union sich am Ende des UZÜ noch immer in einer recht prekären Lage befindet. Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, der Wirtschaftszweig der Union habe im UZÜ keine Schädigung erlitten. Dazu ist festzustellen, dass nicht behauptet wurde, der Wirtschaftszweig der Union sei im UZÜ bedeutend geschädigt worden. Vielmehr wurde anhand der vorläufigen Feststellungen geschlossen, dass einige der Indikatoren auf eine stabile Lage hinweisen, andere dagegen auf eine Schädigung.
(72)
Einige Parteien behaupteten, die negative Entwicklung einiger Schadensindikatoren seien nicht durch die Einfuhren aus Indien verursacht worden, sondern durch die globale Wirtschaftskrise und den gestiegenen Marktanteil der Einfuhren aus der VR China. Dazu ist festzuhalten, dass die negative Entwicklung einiger Indikatoren nicht den vernachlässigbaren Einfuhren aus Indien angelastet wurde. Ferner wurden die vermehrten Einfuhren aus der VR China untersucht; sie haben jedoch keinen Einfluss auf die Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von schädigendem Dumping.
(73)
Was die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union im Allgemeinen betrifft, so sei darauf hingewiesen, dass sich aufgrund der allmählichen Einführung verschiedener hochwertiger Waren auf dem Markt - in der Union und auf Drittlandsmärkten - ein positiver Trend für die langfristige Wettbewerbsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union abzuzeichnen scheint, da zurzeit die Zahl der diese hochwertigen Seile aus synthetischen Chemiefasern herstellenden Hersteller weltweit begrenzt ist.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(74)
Wie unter Randnummer 25 dargelegt, lag der Schwerpunkt der Analyse angesichts der im UZÜ unerheblichen Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien auf der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung.
(75)
Die indischen ausführenden Hersteller verfügen, wie unter den Randnummern 26 bis 28 beschrieben, über gewaltige Kapazitätsreserven. Die indischen Hersteller sind zudem stark exportorientiert, und es besteht für sie der Anreiz, große Mengen ihrer Waren zur Ausfuhr zu verkaufen (vgl. Randnummern 30 bis 32). Außerdem zeigen die indischen Hersteller eine starke, stetig anwachsende Präsenz in den Unionshäfen (vgl. Randnummer 31). Aus diesen Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Indien in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit innerhalb kurzer Zeit auf beträchtliche Mengen anwachsen würden.
(76)
Wie unter den Randnummern 34 und 35 dargestellt, dürften Einfuhren aus Indien bei einem Verzicht auf Maßnahmen erneut zu gedumpten Preisen getätigt werden. Des Weiteren scheint der Untersuchung zufolge die Tatsache, dass die Verkaufspreise indischer Hersteller um durchschnittlich 18 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen (wobei der Preisunterschied bis zu 46 % ausmachen kann), ein Hinweis darauf zu sein, dass die indischen Hersteller bei einem Verzicht auf Maßnahmen die betroffene Ware wahrscheinlich zu Preisen auf den Unionsmarkt ausführen werden, die erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen; mit anderen Worten, sie würden die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten (vgl. Randnummern 47 und 48).
(77)
Angesichts dieses Sachverhalts kann geschlossen werden, dass ein Verzicht auf Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit dazu führt, dass erneut Einfuhren aus Indien der betroffenen Ware in beträchtlichen Mengen getätigt werden, und dies zu Preisen, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union erheblich unterbieten.
(78)
Aufgrund der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union (vgl. Randnummern 71 und 72) dürfte sich die voraussichtliche massive Wiederaufnahme der Einfuhren aus Indien zu gedumpten, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbietenden Preisen schädigend auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken. Eine spürbare Wiederaufnahme von Einfuhren zu gedumpten Preisen dürfte vor allem zu weiteren Verlusten beim Marktanteil und bei der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union führen und damit zu verringerter Produktion und einem Verlust an Arbeitsplätzen. Dies würde zusammen mit dem beträchtlichen Preisdruck aufgrund der die Verkaufspreise der Unionshersteller unterbietenden Einfuhren zu einer raschen und drastischen Verschlechterung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union führen.
(79)
Daher wird der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung aufgrund neuerlicher Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien zu gedumpten Preisen besteht.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(80)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe.
(81)
Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen der Union berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer, der Händler, der Großhändler und der gewerblichen Verwender der betroffenen Ware.
(82)
Bekanntlich wurde in der vorausgegangenen Untersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der aktuellen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind.
(83)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings sowie zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(84)
Wie bereits unter den Randnummern 56 und 73 dargelegt, konnte der Wirtschaftszweig der Union einen beachtlichen, wenngleich schrumpfenden Marktanteil halten und sein Warensortiment durch die Einführung höherwertiger Seile aus synthetischen Chemiefasern ausweiten. Die Kommission vertritt daher die Auffassung, dass der Wirtschaftszweig der Union weiterhin strukturell lebensfähig ist.
(85)
Angesichts der Schlussfolgerungen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union unter den Randnummern 70 bis 72 und im Einklang mit den Feststellungen zur Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung unter den Randnummern 74 bis 79 kann auch davon ausgegangen werden, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle erheblich verschlechtern würde, was wiederum zu einem erneuten Auftreten der bedeutenden Schädigung führen würde.
(86)
Betrachtet man die voraussichtlichen Einfuhrmengen und -preise der betroffenen Ware aus Indien, so würde der Wirtschaftszweig der Union ernsthaft gefährdet. Wie bereits unter Randnummer 78 erwähnt, würde es aufgrund dieser Einfuhren zu einer weiteren Verschlechterung bei seinem Marktanteil, seiner Verkaufsmenge und seiner Beschäftigungslage kommen; außerdem würden seine Preise gedrückt und infolgedessen seine Rentabilität letztlich auf ein Niveau zurückfallen, das dem in der Ausgangsuntersuchung festgestellten ähnelt.
(87)
Angesichts dieser Feststellungen und mangels gegenteiliger Beweise kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlaufen würde.
3. Interesse der unabhängigen Einführer/Händler
(88)
Die Kommission sandte zehn unabhängigen Einführern/Händlern Fragebogen zu. Nur eines dieser Unternehmen beantwortete den Fragebogen und sprach sich gegen die Aufrechterhaltung aus. Da dieses Unternehmen jedoch mit einem indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern verbunden ist, kann es nicht als unabhängiger Einführer betrachtet werden. Da dieses Unternehmen ein verbundener Einführer ist, sind seine Interessen eng mit den Interessen seines verbundenen indischen Herstellers verknüpft.
(89)
Unter diesen Umständen wurde geschlossen, dass keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen weitreichende negative Auswirkungen auf die unabhängigen Einführer/Händler haben würde.
4. Interesse der Verwender
(90)
Die Kommission schrieb einen Verband gewerblicher Verwender der betroffenen Ware an. Kein Verwender beantwortete den Fragebogen vollständig und der Verband gab keine schriftliche Stellungnahme ab.
(91)
Da die Verwender nicht mitarbeiteten und die Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen im Vergleich zu anderen Kosten der wichtigsten Verbraucherbranchen (Schiffbau, Maschinenbau und Betrieb von Offshore-Plattformen) vernachlässigbar sein dürften, wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine wesentlichen nachteiligen Auswirkungen auf die Verwender haben wird.
5. Schlussfolgerung
(92)
Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dürfte sicherstellen, dass nicht erneut in kurzer Zeit und in erheblichen Mengen Einfuhren aus Indien zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt drängen. Dadurch kommen dem Wirtschaftszweig der Union auch künftig die Wettbewerbsbedingungen auf dem Unionsmarkt zugute und die Gefahr von Betriebsschließungen und Arbeitsplatzabbau ist geringer. Durch die positiven Auswirkungen dürften auch die Bedingungen für den Wirtschaftszweig der Union für die Entwicklung innovativer technisch höherwertiger Waren für neue und für Spezialanwendungen gesichert sein.
(93)
Festzuhalten ist auch, dass nach den Schlussfolgerungen zum Interesse der Einführer/Händler sowie demjenigen der Verwender in der Union keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen überwiegend negative Auswirkungen haben würde.
(94)
Aus den Schlussfolgerungen zu den Auswirkungen der Aufrechterhaltung der Maßnahmen auf die verschiedenen Teilnehmer auf dem Unionsmarkt wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderläuft.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(95)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts, also unter anderem der gewaltigen Kapazitätsreserven der indischen Hersteller, ihrer starken Exportorientierung und ihrer wachsenden Präsenz an den Toren des Unionsmarkts, der Preise ihrer Verkäufe zur Ausfuhr in andere Drittstaaten, die nach dieser Untersuchung unter dem Normalwert und auch deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ lagen, sowie der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union, ist es wahrscheinlich, dass es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut zu schädigendem Dumping durch Einfuhren aus Indien kommt.
(96)
Alle betroffenen Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen in ihrer derzeitigen Form empfohlen werden soll. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt, doch gingen keine Stellungnahmen ein, die eine Änderung der vorstehenden Feststellungen gerechtfertigt hätten. Die Vorbringen zur Unterrichtung über die Feststellungen wurden unter den entsprechenden Randnummern dieser Verordnung behandelt.
(97)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 eingeführten Antidumpingmaßnahmen aufrechterhalten werden.
(98)
Unbeschadet der Tatsache, das die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings festgestellt wurde, ist doch darauf hinzuweisen, dass dieses Verfahren besondere Merkmale aufweist, insbesondere die lange Dauer der geltenden Maßnahmen, die bereits einmal verlängert wurden, und die unter den Randnummern 21 bis 24 dargelegten sehr begrenzten Mengen der tatsächlichen Einfuhren aus Indien. Auch diesen Tatsachen sollte bei der Festlegung der Dauer einer weiteren Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen, die drei Jahre betragen sollte, angemessen Rechnung getragen werden. Nach der Unterrichtung über die Feststellungen brachte der Antragsteller vor, die Maßnahmen sollten um fünf Jahr verlängert werden und die vorstehend dargelegten Gründe für eine kürzere Verlängerung seien nicht gerechtfertigt.
(99)
Die Verlängerung der Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung gilt üblicherweise für einen Zeitraum von fünf Jahren. Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union am Ende des UZÜ noch immer in einer prekären Lage war; wie bereits in der Ausgangsuntersuchung ermittelt, kämpft er seit geraumer Zeit mit finanziellen Problemen. Folglich konnte er sich noch nicht vollständig von dem schädigenden Dumping erholen. Ein Reihe von Schadensindikatoren wiesen jedoch darauf hin, dass aufgrund der Einführung der Maßnahmen bereits einige substanzielle Verbesserungen erzielt werden konnten. Aus der Analyse dieser komplexen Lage wurde geschlossen, dass eine vollständige, dauerhafte Erholung vom früheren schädigenden Dumping wahrscheinlich innerhalb einer kürzeren Zeit als die üblichen fünf Jahre eintreten dürfte. Die Untersuchung ergab, dass unter Berücksichtigung der vollständigen Schadensanalyse und der voraussichtlichen Entwicklung der Marktes bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen ein Zeitraum von drei Jahren ausreichen sollte, damit der Wirtschaftszweig der Union seine wirtschaftliche und finanzielle Erholung abschließen kann. Aus diesen Gründen erscheint es nicht erforderlich, die Maßnahmen für einen längeren Zeitraum aufrecht zu erhalten.
(100)
Daher wird die Auffassung vertreten, dass eine Verlängerung der Maßnahmen um den vollen Fünfjahreszeitraum nur in begrenztem Umfang durch die in der Untersuchung ermittelten Tatsachen gestützt wird und die Dauer der Maßnahmen folglich auf drei Jahre begrenzt werden sollte.
(101)
Der unternehmensspezifische Antidumpingzollsatz nach Artikel 1 wurde anhand der Feststellungen der Ausgangsuntersuchung festgesetzt. Mithin spiegelt er die Lage des betroffenen Unternehmens während der Ausgangsuntersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gilt dieser Zollsatz daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in Indien haben und von dem betroffenen Unternehmen und damit der namentlich genannten juristischen Person hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht in Artikel 1 genannten Unternehmen (einschließlich der mit dem ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesem unternehmensspezifischen Zollsatz, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(102)
Etwaige Anträge auf Anwendung eines unternehmensspezifischen Antidumpingzollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird diese Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Bindfäden, Seilen und Tauen, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), die derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Antidumpingzölle auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Alle übrigen Unternehmen
82,0 %
8900
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt für einen Zeitraum von drei Jahren.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 20. Dezember 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1242/2010 AL CONSILIULUI
din 20 decembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1312/98 al Consiliului din 24 iunie 1998 (2), în urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta originală”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive (denumite în continuare „măsurile originale”) asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India. Nivelele taxelor impuse au fost de 53 % pentru un producător-exportator indian și de 82 % pentru toate celelalte importuri originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 din 4 octombrie 2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India (3), Consiliul a menținut aceste măsuri, după o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).
2. Cererea de reexaminare
(3)
Comitetul de legătură al industriei UE de sfoară, corzi și plasă (Eurocord) (denumit în continuare „solicitantul”) a depus la 4 mai 2009 o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția Uniunii de frânghie din fibre sintetice.
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
(5)
Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, a ajuns la concluzia că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 7 octombrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Ancheta
3.1. Perioada de anchetă
(6)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).
3.2. Părțile vizate de prezenta anchetă
(7)
Comisia a informat în mod oficial producătorii cunoscuți din Uniune, exportatorii și producătorii-exportatori din țara în cauză, reprezentanții țării în cauză, importatorii, precum și o asociație de utilizatori cunoscuți a fi interesați cu privire la deschiderea examinării în perspectiva expirării măsurilor.
(8)
Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
4. Eșantionarea
(9)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune și de producători-exportatori din India, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(10)
Un total de cinci producători indieni, dintre care doi aparțin aceluiași grup, s-au prezentat și au oferit informațiile solicitate în termenul limită dat și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Patru dintre aceste cinci societăți au produs și au exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Cea de-a cincea societate nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Toate cele cinci societăți au fost considerate drept societăți cooperante și au fost luate în considerare pentru includerea în eșantion. Nivelul de cooperare din partea Indiei, respectiv procentul de exporturi către Uniune realizate de către societățile indiene cooperante din totalul exporturilor indiene către Uniune nu a putut fi calculat, deoarece totalul exporturilor către Uniune în decursul PAR raportate de cele cinci societăți cooperante a fost în mod semnificativ mai mare decât volumul înregistrat de Eurostat pentru toate exporturile din India, din motivele detaliate la considerentele (21)-(23).
(11)
Eșantionul a fost selectat în acord cu autoritățile indiene și a inclus cele patru societăți care au raportat vânzări la export către Uniune. Două dintre cele patru societăți incluse în eșantion erau afiliate. Se reamintește că la ancheta originală a cooperat numai un singur producător-exportator și că acesta este supus în prezent unei taxe antidumping individuale. Se reamintește, de asemenea, că la reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu a colaborat niciun producător-exportator indian și, prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile.
(12)
Optsprezece producători din Uniune (toți cei cincisprezece reclamanți și alți trei producători, reprezentând împreună 78 % din totalul producției din Uniune) au oferit informația solicitată și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul (40), și jumătate din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune către clienți neafiliați din Uniune. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor și pe extinderea geografică a producătorilor din Uniune care puteau fi anchetați în mod rezonabil în timpul disponibil. Unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. Cu toate acestea, cifrele pentru ceilalți patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizate pentru analiza acestor tendințe au rămas reprezentative.
(13)
Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion, precum și celor patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion.
(14)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Dintre cei patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion, unul a încetat să coopereze în timp ce ceilalți trei (dintre care doi afiliați) au răspuns la chestionar în termenul stabilit. Din acest motiv, până la urmă, eșantionul de producători-exportatori indieni a constat din cele trei societăți indiene care au răspuns la chestionar.
5. Verificarea informațiilor primite
(15)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau al probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și al interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
5.1. Producătorii-exportatori din India
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Producători din Uniune
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Republica Cehă),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m). Acesta este încadrat în prezent la codurile NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19. Produsul în cauză se utilizează într-o largă varietate de aplicații marine și industriale, în special în transporturile navale (mai ales pentru amarare) și în industria pescuitului.
(17)
O parte interesată a afirmat că frânghiile pentru amarare menționate mai sus nu intră în definiția produsului în cauză deoarece, ca urmare a matisirilor atașate la aceste frânghii, astfel de produse ar trebui să fie declarate drept „articole de frânghii” care sunt încadrate la un alt cod NC [a se vedea, de asemenea, considerentul (23)]. Totuși, ar trebui să se remarce că referința la frânghii de amarare se face doar în contextul aplicațiilor diferitelor tipuri de produs în cauză care sunt definite toate drept frânghii din fibre sintetice, după cum s-a precizat în considerentul anterior.
2. Produsul similar
(18)
După cum se arată în ancheta originală și după cum confirmă ancheta actuală, produsul în cauză și frânghiile din fibre sintetice produse și vândute de producătorii-exportatori indieni pe piața lor internă, precum și cele produse și vândute de producătorii din Uniune în Uniune sunt identice în toate privințele și au în comun aceleași caracteristici de bază fizice și chimice. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(19)
O parte interesată a afirmat că produsul fabricat de industria Uniunii nu este comparabil cu produsul în cauză, dat fiind că producătorii din Uniune începuseră să folosească un nou tip de materie primă numit Dyneema, mult mai scump decât orice alte materii prime deoarece produsele bazate pe acest tip au o rezistență mult mai bună. Într-adevăr, producătorii indieni incluși în eșantion nu utilizează acest tip de materie primă. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce mai întâi că produsele în cauză reprezintă numai o mică parte dintre produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, chiar dacă este corect că acest tip de fibră este folosit într-o măsură tot mai mare de către anumiți producători din Uniune, frânghiile Dyneema reprezintă doar o mică parte a producției Uniunii. Prin urmare, chiar dacă diferența semnificativă de cost al materiilor prime (potențial de aproximativ 25-30 de ori mai scump) poate avea un anumit impact, mai ales asupra indicatorului de prejudiciu care privește prețul mediu la vânzare practicat de industria Uniunii, impactul frânghiilor Dyneema asupra evaluării globale rămâne limitat, din cauza cantității enorme de frânghii „standard” produse în Uniune. În al doilea rând, toate calculele din această reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat pe compararea tipurilor de produse corespunzătoare, care ține cont de diferitele materii prime. Prin urmare, calculele nu pot fi distorsionate de o diferență în gama de produse. În orice caz, produsul care utilizează materiile prime precum Dyneema are în continuare aceleași caracteristici de bază fizice și chimice cu produsul în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
(20)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Indiei.
1. Volumul importurilor
(21)
Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză din India a fost nesemnificativ pe parcursul perioadei analizate. În decursul PAR, volumul importurilor din India a fost de 31 de tone, respectiv mai puțin de 0,1 % din consumul Uniunii în decursul PAR:
(tone)
2006
2007
2008
PAR
India
3
4
19
31
Importuri de produs în cauză din India, sursa - Comext
(22)
Cu toate acestea, în conformitate cu date verificate, cele trei societăți incluse în eșantion au expediat volume semnificativ mai mari de produs în cauză către Uniune în decursul PAR decât volumele raportate în Eurostat. În această privință, se reamintește că în ancheta originală importatorii au oferit informații care arătau că unele cantități de produs în cauză cumpărate din India nu fuseseră eliberate în circulație liberă pe piața Uniunii, ci fuseseră plasate în antrepozite vamale și vândute navelor care ieșeau pe ocean sau platformelor din larg. Unul dintre producătorii reclamanți a reiterat acest argument în cadrul actualei anchete. Din cauza lipsei de cooperare a comercianților portuari cu ancheta, această afirmație nu a putut fi verificată. Cu toate acestea, pe baza listei de clienți depuse de producătorii-exportatori incluși în eșantion, a fost clar că majoritatea clienților erau, într-adevăr, furnizori pentru transport naval, navigație și activități de larg în porturile Uniunii. Pe baza celor de mai sus, se pare că diferența între datele statistice și cifrele raportate se datorează unor astfel de vânzări.
(23)
Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor conținea afirmații privind posibila existență a unor practici de circumvenție. În această privință, solicitantul a afirmat că anumite volume de frânghii din fibre sintetice din India au intrat în Uniune la rubrica CN 5609 (articole din sfoară, corzi, frânghii și cabluri) care nu face obiectul măsurilor. Cu toate acestea, în ancheta actuală nu s-a obținut nicio informație care să sprijine această opinie.
(24)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în decursul PAR, s-au importat de fapt din India în teritoriul vamal al Uniunii 31 de tone de produs în cauză. În ceea ce privește vânzările la export verificate către porturile Uniunii, care nu fuseseră introduse în liberă circulație pe piața Uniunii de către cei trei producători indieni incluși în eșantion, aceste vânzări sunt considerate parte a exporturilor indiene către alte țări terțe.
(25)
Dată fiind absența de volume semnificative de import din India în Uniune, acestea nu au format baza unei analize reprezentative pentru probabilitatea unei continuări a dumpingului sau a prejudiciului. Într-adevăr, având în vedere astfel de volume reale limitate de import, nu se poate concluziona că dumpingul prejudiciabil din India a existat în decursul PAR. Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor.
2. Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor
2.1. Capacități de producție
(26)
S-a examinat dacă există, în țara în cauză, capacități de producție neutilizate care ar crea un potențial de reluare a exporturilor care fac obiectul unui dumping în cazul abrogării măsurilor.
(27)
S-a constatat că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, capacitatea de producție a crescut puternic între 2007 și PAR, în același timp cu utilizarea capacității. Capacitățile disponibile ale celor trei societăți se situau la aproximativ 75 % din consumul Uniunii în decursul PAR. Aceasta indică o probabilitate a creșterii volumelor de export în Uniune dacă măsurile sunt lăsate să expire.
(28)
În ceea ce privește ceilalți producători de frânghii din fibre sintetice din India, se cunoaște faptul că Garware, societatea care a încetat colaborarea după faza de eșantionare, este un producător important și, în conformitate cu site-ul său internet oficial, are o capacitate de producție semnificativă. În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor enumeră alți patru mari producători indieni. De asemenea, mai există alți producători indieni de dimensiuni medii și mici care vând mai ales pe piața internă. În lipsa cooperării acestor producători indieni, capacitatea lor de producție nu se cunoaște, dar se poate asuma faptul că tendința societăților cooperante este comparabilă și că acești producători dețin capacități disponibile suplimentare.
(29)
Ca urmare a comunicării constatărilor, toți producătorii indieni incluși în eșantion au contestat datele legate de capacitatea lor disponibilă cumulată. Cu toate acestea, toate aceste date au fost raportate chiar de firmele înseși și au fost verificate prin anchete punctuale la fiecare dintre ele. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
2.2. Volumul vânzărilor către porturile Uniunii și alte piețe de export
(30)
Volumul vânzărilor la export ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion către alte țări terțe, inclusiv vânzările din porturile Uniunii care nu intră în teritoriul vamal al Uniunii, este semnificativ și a crescut cu aproximativ 80 % în decursul perioadei analizate, reprezentând aproximativ jumătate din totalul vânzărilor producătorilor-exportatori în decursul PAR.
(31)
Importurile reale către Uniune au încetat, practic, după impunerea măsurilor originale. Cu toate acestea, trebuie remarcat că volumul vânzărilor la export ale producătorilor incluși în eșantion către porturile Uniunii a crescut considerabil în perioada analizată, de la 61 la 785 de tone. Dat fiind că vânzările reale la import către Uniune se realizează, în parte, prin aceleași canale de vânzare ca și produsele vândute în porturile Uniunii, această creștere a prezenței la porțile pieței Uniunii poate arăta că, în absența măsurilor, producătorii indieni incluși în eșantion - poate și alții - ar putea să înceapă să vândă cantități substanțiale de produs în cauză pe piața Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.
(32)
Având în vedere orientarea susmenționată la export a producătorilor indieni, precum și prezența lor crescută în porturile Uniunii, se poate concluziona că este foarte probabil că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, cantitățile exportate din India către Uniune ar crește semnificativ.
(33)
În urma comunicării constatărilor reexaminării, un producător indian a indicat că exporturile indiene sunt bine diversificate în întreaga lume, pe piețe cu potențial de creștere, astfel că exporturile către Uniune nu s-ar relua în cantități substanțiale în absența măsurilor. Se recunoaște că unii producători indieni se poate să își fi diversificat vânzările la export pe diferite piețe; totuși, acest aspect nu poate fi considerat suficient pentru modificarea concluziilor la care s-a ajuns pe baza constatărilor menționate.
2.3. Raportul între prețurile de export către țări terțe și valoarea normală
(34)
S-a realizat un calcul orientativ al dumpingului pe baza vânzărilor verificate ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion în porturile Uniunii care, deși se consideră că fac parte din vânzările la export către alte țări terțe, oferă un bun indiciu al prețurilor potențiale ale frânghiilor indiene din fibre sintetice în absența taxelor. Valorile normale s-au bazat pe prețurile interne pe piața indiană. Pe baza acestor cifre, s-a stabilit dumpingul pentru doi dintre cei trei producători indieni incluși în eșantion. S-a constatat că marjele de dumping sunt, în medie, de 10 %, putând fi considerate drept semnificative chiar dacă sunt mult mai scăzute decât cele calculate în ancheta originală.
(35)
O comparație a prețurilor obținute de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piețele celorlalte țări terțe (excluzând vânzările în porturile Uniunii) cu prețurile pe piața lor internă a dus la un rezultat similar, deși marjele de dumping calculate pe această bază au fost mai scăzute.
(36)
În urma comunicării constatărilor acestei anchete, un producător indian a afirmat că nu s-a constatat niciun dumping în ceea ce privește importurile indiene către Uniune. Totuși, nici importuri nu au existat aproape deloc. În plus, s-a stabilit existența dumpingului atât pentru vânzările către porturile Uniunii, cât și pentru cele către alte țări terțe. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(37)
O altă parte interesată a afirmat că marjele de dumping stabilite prin această reexaminare nu pot fi considerate semnificative prin comparație cu nivelurile taxelor existente, având în vedere diferența semnificativă între costurile cu forța de muncă în Uniune față de Asia. Ar trebui să se remarce, totuși, că, pentru calculul marjei de dumping, costurile cu forța de muncă în Uniune sunt irelevante.
3. Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului
(38)
Pe baza analizei prezentate anterior, se concluzionează că producătorii exportatori au un vast potențial de producție pentru reînceperea exporturilor către Uniune dacă s-ar permite expirarea măsurilor. În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că doi producători incluși în eșantion vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. În plus, luând în considerare și Garware, care a încetat cooperarea, există alți cinci mari producători-exportatori enumerați în reclamație despre care se poate presupune, pe baza informațiilor disponibile, că vor urma tendința societăților despre care s-a constatat că vând la prețuri de dumping în alte țări terțe.
(39)
Ideea că producătorii-exportatori indieni păstrează un interes strategic în piața Uniunii, demonstrat prin creșterea volumelor de export către porturile Uniunii, împreună cu o capacitate disponibilă uriașă arată că este probabil ca aceștia să reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Ținând cont de comportamentul exportatorilor indieni în ceea ce privește prețurile pe piața țărilor terțe, este foarte probabil că o reluare a exporturilor ar avea loc la prețuri de dumping. Prin urmare, se concluzionează că expirarea măsurilor este probabil să conducă la o reapariție a dumpingului.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(40)
Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Numărul de producători din Uniune poate fi estimat la aproximativ patruzeci.
(41)
Cei cincisprezece producători din Uniune în numele cărora asociația reclamantă a depus cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și alți trei producători din Uniune au trimis informații pentru selectarea eșantionului solicitat în avizul de deschidere. După cum s-a menționat la considerentul (12), s-a anchetat în detaliu un eșantion de cinci producători care reprezintă aproximativ 40 % din industria Uniunii. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Republica Cehă),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), cei optsprezece producători cooperanți din Uniune au reprezentat 78 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(43)
Consumul de frânghii din fibre sintetice din Uniune s-a calculat pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (inclusiv vânzările producătorilor necooperanți din Uniune, după cum au fost estimate de asociația reclamantă) plus toate importurile în Uniune, conform Eurostat.
(44)
Pe baza celor de mai sus, se poate calcula că, în decursul perioadei analizate, consumul Uniunii a scăzut cu 7 %. Mai precis, după ce a crescut cu 16 % între 2006 și 2007, consumul a scăzut cu 20 % între 2007 și PAR.
2006
2007
2008
PAR
Consumul total din Uniune (tone)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indice (2006 = 100)
100
116
107
93
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion), Eurostat (importuri)
2. Importurile din India
(45)
După cum s-a menționat la considerentul (21), importurile indiene reale către Uniune au fost neglijabile pe parcursul perioadei analizate din cauza măsurilor antidumping eficiente în vigoare.
(46)
Cu toate acestea, după cum s-a explicat la considerentul (22), prezența producătorilor indieni la porțile pieței Uniunii este în creștere, prin intermediul vânzărilor la export către porturile UE care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire și nu fac, astfel, obiectul taxelor antidumping menționate.
3. Prețurile și volumul exporturilor indiene către alte țări terțe
(47)
Având în vedere că importurile indiene reale în Uniune au fost neglijabile, s-a făcut o comparație între prețurile exporturilor indiene către alte țări terțe (inclusiv exporturile vândute în porturile Uniunii, care nu sunt supuse taxelor antidumping) și prețurile vânzărilor în Uniune realizate de producătorii din industria Uniunii incluși în eșantion.
(48)
Pe această bază, s-a stabilit că exporturile indiene către alte țări terțe s-au realizat la prețuri de vânzare semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune. Diferența de prețuri astfel calculată a atins nivelul de 46 % și, în medie, s-a ridicat la 18 %.
(49)
Valoarea vânzărilor indiene la export către alte țări terțe a crescut cu peste 30 % în decursul perioadei analizate. Astfel de vânzări au reprezentat aproape jumătate din cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori indieni incluși în eșantion, în decursul PAR.
4. Importurile din alte țări
(50)
În pofida scăderii cu 7 % a consumului pe piața Uniunii, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut pe parcursul perioadei analizate cu 18 %. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 17 % la 22 %.
(51)
Ar trebui să se remarce că importurile din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) au crescut cu 46 % pe parcursul perioadei analizate, ajungând la o cotă de piață de 8,6 % (în creștere de la 5,5 % în 2006). Cu toate că nu se poate realiza o comparație precisă, din cauza caracteristicilor generale ale datelor Eurostat care nu sunt detaliate pe tip de produs, se pare că prețul mediu al importurilor chineze din Uniune este substanțial mai mare decât prețul mediu al vânzărilor indiene la export. În plus, prețul mediu al importurilor chineze pare a fi la același nivel cu prețurile industriei din Uniune.
(52)
Importurile în Uniune din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) au avut o cotă de piață care s-a menținut constant în jurul nivelului de 3 % pe parcursul perioadei analizate. De asemenea, volumul acestor importuri a scăzut cu 6 %, în conformitate cu restrângerea consumului.
(53)
Importurile din orice altă țară terță au reprezentat mai puțin de 2 % din cota de piață de pe piața Uniunii de frânghii din fibre sintetice pe parcursul PAR.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Observații preliminare
(54)
S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În ceea ce privește indicii privind volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor Uniunii, acestea au fost analizate pe baza datelor colectate pentru toți producătorii din Uniune, respectiv industria din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți, după cum s-a menționat la considerentul (15). După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe.
5.2. Volumul vânzărilor industriei din Uniune
(55)
Vânzările industriei din Uniune au scăzut substanțial cu 12 % pe parcursul perioadei analizate. După cum s-a afirmat deja la considerentul (44), consumul Uniunii a scăzut cu 7 % pe parcursul perioadei analizate, cu o scădere deosebit de puternică începând din anul 2007. Ar trebui evidențiat că volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut mai rapid decât consumul:
2006
2007
2008
PAR
Volumul de vânzări în Uniune al industriei din Uniune (tone)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indice (2006 = 100)
100
113
102
88
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)
5.3. Cota de piață a industriei din Uniune
(56)
Evoluțiile subliniate în considerentul precedent și în tabelul de mai sus au dus la o pierdere a cotei de piață a industriei din Uniune între 2006 și PAR. Reducerea cotei de piață a industriei din Uniune a fost continuă, cu o pierdere care s-a ridicat la 4,6 puncte procentuale:
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indice (2006 = 100)
100
98
95
94
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)
(57)
Ar trebui remarcat că pierderea indicată mai sus de cotă de piață a industriei din Uniune s-a produs în mare măsură din cauza creșterii cotei de piață a importurilor din China [a se vedea considerentul (50)].
5.4. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(58)
În conformitate cu evoluția volumelor de vânzări, volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu o rată comparabilă, cu 17 %, pe parcursul perioadei analizate. Capacitatea de producție a crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. Aceasta a dus la o scădere de 20 de procente a gradului de utilizare a capacității de producție între 2008 și PAR:
2006
2007
2008
PAR
Producția (tone)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indice (2006 = 100)
100
109
108
83
Capacitatea de producție (tone)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indice (2006 = 100)
100
109
108
105
Gradul de utilizare al capacității de producție (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indice (2006 = 100)
100
100
100
80
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.5. Stocuri
(59)
În ceea ce privește stocurile, în general producătorii de frânghii din fibre sintetice își mențin stocurile la un nivel destul de scăzut, deoarece majoritatea producției se realizează la cerere. S-ar putea observa că pe parcursul perioadei analizate stocurile medii au prezentat o scădere, mai ales în PAR, care s-a datorat în mare măsură reducerii producției de frânghii din fibre sintetice.
2006
2007
2008
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
1 073
982
1 156
905
Indice (2006 = 100)
100
92
108
84
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.6. Prețuri de vânzare
(60)
Prețurile medii ale produsului similar vândut în Uniune de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut într-o anumită măsură pe parcursul perioadei analizate, mai ales între 2007 și PAR:
2006
2007
2008
PAR
Prețul mediu de vânzare unitar practicat de industria din Uniune (EUR / tonă)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indice (2006 = 100)
100
99
108
109
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
(61)
Ar trebui să se remarce, totuși, că prețul mediu de vânzare menționat mai sus este calculat pe baza tuturor tipurilor de produse, inclusiv frânghii din fibre sintetice de cea mai mare valoare, de exemplu frânghii din fibre sintetice bazate pe materia primă numită Dyneema. Variația prețurilor între aceste tipuri de produse diferite este, într-adevăr, uriașă [a se vedea mai sus considerentul (19)]. În ultimii ani, industria Uniunii a intensificat fabricarea de produse cu valoare mai înaltă, așadar astfel de frânghii din fibre sintetice reprezintă o cotă tot mai mare în cadrul gamei sale de produse. Astfel de schimbări recente în gama de produse reprezintă unul dintre motivele creșterii prețurilor medii de vânzare unitare practicate de industria din Uniune.
5.7. Rentabilitatea
(62)
Datorită, în parte, măsurilor eficiente în vigoare și, în parte, diversificării gamei lor de produse, producătorii din Uniune incluși în eșantion au putut să mențină un nivel stabil și sănătos de rentabilitate pe parcursul perioadei analizate:
2006
2007
2008
PAR
Rentabilitatea industriei din Uniune (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indice (2006 = 100)
100
115
104
128
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.8. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(63)
Investițiile s-au aflat la un nivel relativ ridicat în anii 2006 și 2007, după care au scăzut la jumătate din valoarea precedentă. În decursul PAR, practic nu s-au realizat niciun fel de investiții.
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indice (2006 = 100)
100
109
54
5
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.9. Randamentul investițiilor
(64)
În conformitate cu tendința stabilă a rentabilității, randamentul investițiilor a crescut și el pe parcursul perioadei analizate.
2006
2007
2008
PAR
Randamentul investițiilor (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indice (2006 = 100)
100
119
122
132
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.10. Fluxul de numerar
(65)
Fluxul de numerar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a menținut la nivele relativ stabile pe parcursul perioadei analizate:
2006
2007
2008
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indice (2006 = 100)
100
132
129
115
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.11. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă
(66)
Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a evoluat pozitiv între 2006 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și PAR s-a înregistrat un declin în ocuparea forței de muncă din cauza scăderii cererii pe piață. Scăderea cererii, care a dus la reducerea producției, a provocat și o scădere a productivității între 2008 și PAR. În ceea ce privește costurile anuale ale forței de muncă pe angajat, acestea au crescut până în 2008, după care a urmat o ușoară scădere pe parcursul PAR.
2006
2007
2008
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
638
665
685
623
Indice (2006 = 100)
100
104
107
98
Costul anual al forței de muncă pe angajat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indice (2006 = 100)
100
107
114
110
Productivitatea (tone pe angajat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indice (2006 = 100)
100
105
101
85
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.12. Creșterea
(67)
Între 2006 și PAR, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 7 % [a se vedea considerentul (44)], volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 puncte procentuale [a se vedea considerentele (55) și (56)]. Pe de altă parte, în timp ce volumul real al importurilor din India a rămas neglijabil datorită măsurilor în vigoare, volumul importurilor din alte țări a crescut cu 18 % (mai ales din cauza importurilor din RPC), obținând 5 puncte procentuale de cotă de piață în plus [a se vedea considerentul (50)]. Se concluzionează astfel că industria Uniunii a fost mai puternic afectată de scăderea consumului și a suportat, prin urmare, o pierdere mai substanțială în volum de vânzări decât alți actori de pe piață.
5.13. Amploarea marjei de dumping
(68)
Din cauza faptului că importurile de produs în cauză din India pe parcursul PAR au fost neglijabile, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru importurile reale din India. Ar trebui să se remarce, totuși, că exporturile indiene către porturile Uniunii, care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire, au crescut substanțial și s-a constatat că o parte din aceste vânzări s-au realizat la prețuri de dumping.
5.14. Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare
(69)
S-a analizat dacă industria Uniunii se află încă în curs de refacere după efectele practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că industria Uniunii reușise deja să se refacă într-o mare măsură după astfel de efecte, având în vedere că se aplicau de o lungă perioadă de timp măsuri antidumping eficiente.
5.15. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(70)
Datorită faptului că au fost în vigoare taxe antidumping eficiente asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India, industria Uniunii pare să fi reușit să se refacă, în mare măsură, după efectele practicilor prejudiciabile de dumping anterioare.
(71)
Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Cu toate că anumiți indici de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor Uniunii - în special rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar - par să prezinte o imagine relativ stabilă, alți indici de prejudiciu - mai ales volumul vânzărilor și cota de piață, producția și gradul de utilizare a capacității de producție, precum și investițiile - indică în mod clar că industria Uniunii se afla în continuare într-o situație de fragilitate la finalul PAR. În urma comunicării constatărilor prezentei anchete, un producător indian a afirmat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu pe parcursul PAR. În această privință, ar trebui să se remarce că nu s-a afirmat că industria Uniunii ar fi suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Dimpotrivă, concluzia la care s-a ajuns pe baza constatărilor reexaminării a fost că unii dintre indici au prezentat o imagine stabilă, în timp ce existau semne de prejudiciu în raport cu alți indici.
(72)
Unele părți au afirmat că tendințele negative ale unor indici de prejudiciu nu au apărut ca urmare a importurilor indiene ci ca urmare a crizei economice globale și a cotei tot mai mari de piață a importurilor chinezești. În această privință, ar trebui să se remarce că evoluțiile negative ale anumitor indici nu au fost atribuite importurilor indiene aproape inexistente. În plus, s-a examinat creșterea importurilor chinezești și aceasta nu a avut un impact asupra analizei probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil.
(73)
În ceea ce privește viabilitatea industriei din Uniune în general, se poate remarca faptul că introducerea gradată pe piață a diferitelor produse de valoare ridicată - atât în Uniune cât și pe piețele țărilor terțe - pare să plaseze competitivitatea pe termen lung a industriei din Uniune într-o perspectivă pozitivă, având în vedere că numărul de producători care fabrică astfel de frânghii din fibre sintetice de înaltă calitate este limitat în prezent pe piața mondială.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(74)
După cum s-a menționat la considerentul (25), având în vedere volumul neglijabil al importurilor de produs în cauză din India pe parcursul PAR, analiza s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului.
(75)
După cum s-a detaliat deja la considerentele (26)-(28), producătorii-exportatori indieni dețin capacități disponibile uriașe. În plus, după cum s-a explicat la considerentele (30)-(32), producătorii indieni se caracterizează printr-o puternică orientare și printr-o motivație de a-și vinde produsele în volume mari pe piețele de export. Mai mult, după cum s-a menționat la considerentul (31), producătorii indieni au o prezență puternică și tot mai importantă în porturile Uniunii. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile în Uniune provenite din India prezintă o probabilitate ridicată de a ajunge la cantități semnificative într-o perioadă scurtă, dacă se permite expirarea măsurilor.
(76)
După cum s-a afirmat la considerentele (34) și (35), în absența măsurilor, este probabil că importurile indiene se vor relua la prețuri de dumping. În plus, după cum s-a afirmat la considerentele (47) și (48), s-a constatat și că faptul că prețurile practicate la vânzare de producătorii indieni sunt, în medie, cu 18 % mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune (și această diferență de preț poate ajunge la un nivel de 46 %) pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii indieni să exporte produsul în cauză pe piața Uniunii la prețuri considerabil mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii, respectiv ca acestea să subcoteze prețurile la vânzare ale producătorilor din Uniune.
(77)
Având în vedere cele arătate, se poate concluziona că, în absența măsurilor, este foarte probabil ca importurile indiene de produs în cauză să se reia în cantități substanțiale și la prețuri care le subcotează considerabil pe cele practicate de industria din Uniune.
(78)
Având în vedere situația relativ fragilă a industriei din Uniune, după cum s-a explicat la considerentele (71) și (72), este probabil ca o reluare potențial masivă a importurilor indiene care fac obiectul unui dumping, la prețuri care le subcotează pe cele din Uniune, să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei din Uniune. În mod special, o reluare considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping este probabil să ducă la pierderi suplimentare de cotă de piață și volum de vânzări pentru industria din Uniune, care ar conduce la reduceri în fabricație și la o scădere în ocuparea locurilor de muncă. Aceasta, împreună cu o presiune substanțială asupra prețurilor, din cauza importurilor care subcotează prețurile la vânzare practicate de producătorii din Uniune, ar duce la o rapidă și gravă deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
(79)
Pe baza celor arătate, se concluzionează că, în cazul în care măsurile sunt lăsate să expire, există o probabilitate a reapariției prejudiciului rezultat din reluarea importurilor de produs în cauză din India care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(80)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.
(81)
Evaluarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor diferite implicate, respectiv ale industriei din Uniune, importatorilor, comercianților, vânzătorilor en gros, precum și ale utilizatorilor industriali ai produsului în cauză.
(82)
Ar trebui să se reamintească faptul că, în cadrul anchetelor precedente, nu s-a considerat că instituirea măsurilor antidumping ar fi contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.
(83)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase de a se concluziona că menținerea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Uniunii.
2. Interesele industriei din Uniune
(84)
După cum s-a menționat deja la considerentele (56) și (73), industria din Uniune a reușit să mențină o cotă de piață substanțială, chiar dacă în scădere, în același timp cu diversificarea gamei sale de produse prin introducerea unor frânghii din fibre sintetice de mai mare calitate. Prin urmare, se poate considera că industria din Uniune a rămas viabilă din punct de vedere structural.
(85)
Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune de la considerentele (70)-(72) și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat la considerentele (74)-(79), se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping, iar aceasta ar duce la reapariția prejudiciului important.
(86)
Într-adevăr, ținând cont de volumele preconizate și de prețurile importurilor de produs în cauză din India, industria Uniunii ar fi supusă unui risc grav. După cum s-a explicat la considerentul (78), astfel de importuri ar duce la continuarea declinului în cota de piață, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă pentru industria Uniunii și ar deprecia, de asemenea, prețurile practicate de aceasta, ceea ce ar duce până la urmă la o deteriorare a rentabilității sale, în mod similar cu nivelele negative constatate în ancheta originală.
(87)
Având în vedere cele arătate și în absența oricăror indicii contrare, se concluzionează că menținerea măsurilor existente nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor/comercianților independenți
(88)
Comisia a trimis chestionare la zece importatori/comercianți independenți. A răspuns numai una dintre aceste societăți, care și-a exprimat obiecția față de caz. Cu toate acestea, având în vedere că societatea este afiliată unui producător indian de frânghii din fibre sintetice, nu poate fi considerată drept importator independent. Având în vedere că societatea este un importator afiliat, interesele sale se leagă în mod intrinsec de cele ale producătorului indian afiliat.
(89)
În aceste condiții, se concluzionează că nu par să existe niciun fel de motive imperioase care ar indica faptul că menținerea măsurilor ar afecta negativ într-o mare măsură importatorii/comercianții în cauză.
4. Interesul utilizatorilor
(90)
Comisia a trimis o scrisoare unei asociații industriale de utilizatori ai produsului în cauză. Niciun utilizator nu a trimis un răspuns complet la chestionar și nu s-a primit nicio observație scrisă din partea asociațiilor.
(91)
Având în vedere absența cooperării din partea utilizatorilor și faptul că impactul măsurilor antidumping este probabil să fie neglijabil în comparație cu alte costuri impuse industriilor utilizatorilor, precum construcția de nave, ingineria mecanică și platformele operaționale din larg, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ substanțial asupra unor astfel de utilizatori.
5. Concluzie
(92)
Se preconizează că menținerea măsurilor poate garanta că importurile din India care fac obiectul unui dumping nu se vor relua pe piața Uniunii în cantități substanțiale în intervalul imediat următor. Astfel, industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma condițiilor competitive de pe piața Uniunii și de reducerea amenințării închiderilor și a scăderii ocupării forței de muncă. Se preconizează, de asemenea, că efectele benefice pot asigura pentru industria din Uniune condiții de dezvoltare a unor produse inovatoare de înaltă tehnologie pentru aplicații noi și specializate.
(93)
Ar trebui să se remarce, de asemenea, că în urma examinării interesului importatorilor/comercianților, precum și al utilizatorilor din Uniune, nu par să existe niciun fel de motive imperioase care să indice un impact negativ de amploare ca urmare a continuării măsurilor.
(94)
Date fiind concluziile privind impactul continuării măsurilor asupra diferiților actori de pe piața Uniunii, se concluzionează că o continuare a aplicării măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(95)
Având în vedere cele arătate, respectiv, inter alia, capacitățile disponibile uriașe de care dispun producătorii indieni, orientarea lor puternică spre export și prezența crescândă la porțile pieței Uniunii, prețurile vânzărilor lor la export către piețele din alte țări terțe, despre care s-a constatat că sunt mai scăzute decât valoarea normală și, de asemenea, mult mai scăzute decât prețurile practicate de industria din Uniune pe parcursul PAR, precum și situația relativ fragilă a industriei Uniunii, este probabil că dumpingul prejudiciabil din India s-ar relua, dacă s-ar permite expirarea măsurilor.
(96)
Toate părțile vizate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în forma lor actuală. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații ca urmare a prezentei comunicări, dar niciuna nu a făcut observații care să fi justificat modificarea constatărilor menționate. Afirmațiile legate de comunicarea constatărilor au fost tratate în considerentele respective ale prezentului regulament.
(97)
Din cele arătate rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 ar trebui menținute.
(98)
Cu toate acestea și fără să se ignore faptul că probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil a fost stabilită, această procedură se caracterizează prin circumstanțe speciale, mai ales prin durata îndelungată a măsurilor în vigoare, care au mai fost deja extinse o dată, precum și prin cantitățile foarte limitate de importuri reale din India, după cum s-a menționat la considerentele (21)-(24). Aceste fapte ar trebui să fie și ele reflectate în mod adecvat în durata măsurilor antidumping extinse încă o dată, care ar trebui să fie de trei ani. După comunicare, solicitantul a declarat că măsurile ar trebui să fie extinse pentru cinci ani și că motivația de mai sus pentru o extindere mai scurtă nu ar fi justificată.
(99)
În mod normal, extinderea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază se aplică pentru o perioadă de cinci ani. Ancheta a concluzionat că industria Uniunii se afla încă într-o situație de fragilitate la finalul PAR; aceasta se aflase în dificultăți financiare pentru o lungă perioadă de timp, după cum s-a stabilit în ancheta originală. În consecință, nu s-a ajuns încă la refacerea deplină după dumpingul prejudiciabil. Cu toate acestea, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat că impunerea de măsuri a permis deja să se realizeze unele îmbunătățiri substanțiale. Din analiza acestei situații complexe se concluzionează că o refacere deplină și stabilă de pe urma oricăror efecte trecute ale dumpingului prejudiciabil este probabil să aibă loc într-o perioadă mai scurtă de timp decât cei cinci ani prescriși în mod normal. S-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă de trei ani ar trebui să fie suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie refacerea economică și financiară. Din aceste motive, nu pare necesar să se mențină măsurile pentru o perioadă mai lungă.
(100)
Prin urmare, se consideră că extinderea măsurilor pentru întreaga perioadă de cinci ani nu este susținută pe deplin de faptele stabilite de anchetă și că durata măsurilor ar trebui, în consecință, să fie limitată la trei ani.
(101)
Nivelul taxei antidumping individuale menționat la articolul 1 a fost stabilit pe baza concluziilor anchetei originale. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății vizate în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (în opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse provenind din India și produse de societatea vizată și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod expres la articolul 1, inclusiv de entități afiliate celei menționate în mod specific, nu pot beneficia de respectivul nivel și se supun taxelor aplicabile la nivel național.
(102)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de taxe individuale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), încadrate în prezent la codurile CN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19 și originare din India.
(2) Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei
Codul adițional TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Toate celelalte societăți
82,0 %
8900
(3) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de trei ani.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.