DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 467/2010 DES RATES
vom 25. Mai 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Silicium mit Ursprung in der Volksrepublik China, ausgedehnt auf Einfuhren von aus der Republik Korea versandtem Silicium, ob als Ursprungserzeugnis der Republik Korea angemeldet oder nicht, im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 und eine teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 11 Absätze 2 und 3,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Im März 2004 führte der Rat im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung mit der Verordnung (EG) Nr. 398/2004 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf Einfuhren von Silicium mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein. Der Zollsatz auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt, betrug 49 %. Die ursprünglichen Maßnahmen waren durch die Verordnung (EWG) Nr. 2200/90 des Rates (3) eingeführt worden.
(2)
Im Januar 2007 wurde der endgültige Antidumpingzoll mit der Verordnung (EG) Nr. 42/2007 des Rates (4) auf Einfuhren von aus der Republik Korea versandtem Silicium, ob als Ursprungserzeugnis der Republik Korea angemeldet oder nicht, ausgeweitet.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung und auf teilweise Interimsüberprüfung
(3)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung im Oktober 2008 über das bevorstehende Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Silicium mit Ursprung in der VR China (5) erhielt die Kommission am 1. Dezember 2008 einen Antrag auf Überprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Zudem erhielt die Kommission am 18. Dezember 2008 einen Antrag auf eine teilweise Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung.
(4)
Der Antrag auf Auslaufüberprüfung wurde von Euroalliages (Verbindungsausschuss der Ferrolegierungsindustrien) im Namen von Herstellern in der Union gestellt, auf die ein erheblicher Teil, in diesem Fall 100 %, der Unionsproduktion von Silicium entfällt. Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(5)
Der Antrag auf Einleitung einer Interimsüberprüfung, der sich auf die Dumpinguntersuchung beschränkt, wurde von EUSMET (European Users of Silicon Metal) eingereicht. Der Antrag stützte sich auf Anscheinsbeweise, denen zufolge sich die Umstände, auf deren Grundlage die Maßnahmen eingeführt wurden, dauerhaft geändert haben.
(6)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass die Beweislage ausreichte, um eine Auslaufüberprüfung und eine Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 bzw. Absatz 3 der Grundverordnung einzuleiten, und veröffentlichte eine Einleitungsbekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (6) („Einleitungsbekanntmachung“).
3. Untersuchung
(7)
Die Kommission unterrichtete die antragstellenden Unionshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, die Einführer/Händler, die bekanntermaßen betroffenen Verwender in der Union und ihre Verbände sowie die Behörden der VR China offiziell von der Einleitung der Überprüfungen.
(8)
Da es in der VR China nach den Angaben im Antrag offensichtlich eine Vielzahl ausführender Hersteller gab, wurde in der Einleitungsbekanntmachung für die Ermittlung von Dumping und für die Feststellung, ob ein Anhalten oder Wiederauftreten des Dumpings wahrscheinlich ist, nach Artikel 17 der Grundverordnung die Auswahl einer Stichprobe erwogen.
(9)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum 31. Dezember 2008 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(10)
Die Kommission erhielt Antworten von 11 Unternehmen oder Unternehmensgruppen in der VR China. Nach Prüfung der von diesen Unternehmen übermittelten Angaben stellte sich indessen heraus, dass nur eine kleine Zahl der Antworten von Unternehmen stammte, die selbst hergestelltes Silicium in die Europäische Union ausführten. Es wurde daher beschlossen, dass die Auswahl einer Stichprobe der chinesischen ausführenden Hersteller nicht erforderlich war.
(11)
Die genannten Unternehmen und Unternehmensgruppen in der VR China bekundeten zudem allesamt ihre Absicht, die Ermittlung einer individuellen Dumpingspanne nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung zu beantragen.
(12)
Die Kommission sandte den bekanntermaßen betroffenen ausführenden Herstellern in der VR China Formulare für Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) bzw. individuelle Behandlung („IB“) zu. Drei chinesische ausführende Hersteller stellten einen Antrag auf MWB bzw. auf IB, falls die Untersuchung ergeben sollte, dass sie die Voraussetzungen für eine MWB nicht erfüllten. Einer dieser Ausführer zog seinen Antrag jedoch später zurück, während sich bei den beiden anderen herausstellte, dass sie während des UZ kein selbst hergestelltes Silicium in die Europäische Union ausgeführt hatten. Die Vorbringen dieser beiden Unternehmen wurden daher nicht bewertet.
(13)
Zusätzlich übermittelten sechs andere chinesische Unternehmen oder Unternehmensgruppen IB-Antragsformulare. Im Verlauf der Untersuchung stellten jedoch drei Unternehmen ihre Mitarbeit ein. Von den drei verbleibenden Unternehmen verkaufte eine die Ware an einen unabhängigen Händler. In der Untersuchung konnte nicht mit Sicherheit festgestellt werden, ob der Unionsmarkt das endgültige Bestimmungsziel der Verkäufe war. Da dieses Unternehmen somit nicht als ausführender Hersteller gelten kann, war der Antrag auf individuelle Behandlung abzulehnen. Wie unter der Randnummer 30 angegeben, wurden bei einem Unternehmen, dessen Mitarbeit ungenügend im Sinne von Artikel 18 der Grundverordnung war, die Feststellungen auf der Grundlage der verfügbaren Fakten getroffen. Dem IB-Antrag des verbleibenden Unternehmens wurde stattgegeben.
(14)
Schließlich beantwortete von den zwei verbleibenden Unternehmen, die einen Antrag auf Aufnahme in die Stichprobe und auf individuelle Behandlung gestellt hatten, nur eines den Fragebogen innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist. Dieses Unternehmen führte jedoch die betroffene Ware nicht in den Unionsmarkt aus.
(15)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle bekanntermaßen betroffenen Parteien sowie an alle, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist einen Fragebogen anforderten.
(16)
Die Kommission gab ferner interessierten Parteien Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(17)
Die antragstellenden Unionshersteller, zwölf Verwender, zwei Verwenderverbände, sechs Ausführer/Hersteller in China und drei Hersteller im Vergleichsland beantworteten den Fragebogen.
(18)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung und für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Antragstellende Unionshersteller:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien,
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankreich,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Deutschland.
Ausführende Hersteller in der VR China:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Hersteller im Vergleichsland (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Verwender:
Aluminiumindustrie:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Deutschland,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Mailand, Italien.
Chemische Industrie:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Deutschland,
-
Wacker Chemie AG, München, Deutschland,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Vereinigtes Königreich.
4. Untersuchungszeitraum und Bezugszeitraum der Überprüfung
(19)
Die Untersuchung des Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum 31. Dezember 2008 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“).
(20)
Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(21)
Die betroffene Ware ist dieselbe wie in den vorangegangenen Untersuchungen, d. h. Siliciummetall mit Ursprung in der VR China, das derzeit unter den KN-Code 2804 69 00 eingereiht wird (Siliciumgehalt weniger als 99,99 GHT). Allein aufgrund der derzeitigen Klassifizierung in der kombinierten Nomenklatur sollte sie als „Silicium“ bezeichnet werden. Silicium mit höherer Reinheit, das einen Gehalt von mindestens 99,99 GHT aufweist und hauptsächlich in der elektronischen Halbleiterindustrie verwendet wird, wird unter einem anderen KN-Code eingereiht und ist von diesem Verfahren nicht betroffen.
(22)
Silicium wird in Elektroreduktionsöfen durch karbothermische Reduktion von Quarz (Silika) mithilfe verschiedener Typen von Kohlenreduktionsmitteln hergestellt. Es wird in Form von Klumpen, Körnern, Granulat oder Pulver nach international anerkannten technischen Reinheitsspezifikationen angeboten.
(23)
Silicium wird in erster Linie von zwei Wirtschaftszweigen verwendet, und zwar von der chemischen Industrie zur Herstellung von Methylchlorsilanen oder Trichlorsilanen und Tetrachlorsilicium und von der Aluminiumindustrie zur Herstellung von Aluminiumlegierungen - primäre und sekundäre Schmelze -, die für die Herstellung von Gusslegierungen für verschiedene Wirtschaftszweige, insbesondere die Automobil- und die Bauindustrie, bestimmt sind.
2. Gleichartige Ware
(24)
Wie in den vorangegangenen Auslaufüberprüfungen hat diese Untersuchung ergeben, dass das in der VR China hergestellte und in die Union ausgeführte, das im Vergleichsland (Brasilien) hergestellte und auf dem Inlandsmarkt verkaufte sowie das in der Union von den antragstellenden Unionsherstellern hergestellte und verkaufte Silicium dieselben grundlegenden physikalischen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen aufweist.
(25)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass diese Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen sind.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung
(26)
Wie unter der Randnummer 12 erwähnt, stellte sich im Laufe der Untersuchung bei den drei MWB beantragenden Unternehmen entweder heraus, dass sie kein selbst hergestelltes Silicium in die Europäischen Union ausführten, oder sie zogen ihren MWB-Antrag zurück. Es wurde daher keinem Unternehmen MWB gewährt.
2. Individuelle Behandlung („IB“)
(27)
Im Allgemeinen wird nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung und somit die Voraussetzungen für die Gewährung einer IB erfüllen.
(28)
Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
a)
Die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Jointventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen.
b)
Die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt.
c)
Die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen, und das Unternehmen ist nachweislich hinreichend unabhängig von staatlichen Eingriffen.
d)
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
e)
Der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(29)
Es wird zunächst darauf hingewiesen, dass das unter der Randnummer 12 genannte Unternehmen, das zuerst MWB beantragte, seinen Antrag dann aber zurückzog, auch seinen Antrag auf IB zurücknahm. Der Antrag wurde daher nicht weiter geprüft.
(30)
Von den sechs Unternehmen oder Unternehmensgruppen, die lediglich IB beantragt hatten, stellten drei die Mitarbeit ein und eines lieferte die erforderlichen Angaben nicht fristgerecht, was eine erhebliche Behinderung der Untersuchung im Sinne von Artikel 18 der Grundverordnung darstellte. Sie wurden daher als nichtmitarbeitend angesehen, und die Feststellungen wurden in ihren Fällen nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Fakten getroffen.
(31)
Den vier betroffenen Unternehmen oder Unternehmensgruppen wurde die wahrscheinliche Zugrundelegung der verfügbaren Fakten samt den Gründen dafür mitgeteilt, und sie erhielten nach Artikel 18 Absatz 4 der Grundverordnung Gelegenheit zu weiteren Erläuterungen. Es gingen von diesen vier Unternehmen jedoch keine neuen Beweise oder Angaben ein, die die Mängel der vorgelegten Antworten hätten beheben oder die Schlussfolgerung hätten ändern können, dass Artikel 18 der Grundverordnung auf sie anzuwenden war.
(32)
Von den zwei verbleibenden Unternehmensgruppen kann, wie unter der Randnummer 13 erwähnt, eine nicht als ausführender Hersteller der betroffenen Ware gelten; ihr Antrag auf individuelle Behandlung wurde daher nicht geprüft.
(33)
Bei dem verbleibenden Ausführer ergab die Untersuchung, dass er alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllte.
(34)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass dem Unternehmen Jinneng Group IB zu gewähren ist.
3. Normalwert
3.1. Vergleichsland
(35)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wird, der Normalwert auf der Grundlage der Preise oder des rechnerisch ermittelten Werts in einem Vergleichsland zu ermitteln. Obwohl in der Ausgangsuntersuchung und in den nachfolgenden Auslaufüberprüfungen Norwegen als Vergleichsland herangezogen worden war, zeigte die gegenwärtige Untersuchung, dass die Gegebenheiten auf dem norwegischen Markt sich seither erheblich geändert hatten. So ging die norwegische Inlandsproduktion in den Jahren 2005 bis 2008 um etwa 20 % zurück und der inländische Siliciumverbrauch wurde zu 97 % durch Einfuhren gedeckt. Im UZ belieferte nur ein einheimischer Hersteller den Inlandsmarkt.
(36)
Daher wurde in der Einleitungsbekanntmachung erwogen, entsprechend dem Vorschlag der beiden Antragsteller Brasilien als geeignetes marktwirtschaftliches Drittland heranzuziehen. Die Untersuchung ergab in der Tat, dass Brasilien nach der VR China weltweit der zweitgrößte Hersteller von Silicium ist und dass auf dem brasilianischen Markt, auf dem 7 Siliciumhersteller mehrere verschiedene Siliciumqualitäten produzieren, ein hohes Maß an Wettbewerb herrscht. Brasilien wurde auch als offener Markt mit Einfuhren in beträchtlichen Mengen, hauptsächlich aus der VR China, angesehen. Trotz einer entsprechenden Aufforderung nahm keine der interessierten Parteien zur Wahl Brasiliens Stellung.
(37)
Aus den genannten Gründen und auf Grundlage der zur Zeit der Auswahl verfügbaren Informationen wurde der Schluss gezogen, dass Brasilien das geeignetste Vergleichsland war.
3.2. Bestimmung des Normalwerts im Vergleichsland
(38)
Drei Hersteller in Brasilien arbeiteten mit, indem sie Angaben zu den Kosten und den Siliciumverkäufen auf dem brasilianischen Inlandsmarkt vorlegten. Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde, wie nachfolgend ausgeführt, der Normalwert für die ausführenden Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, anhand der überprüften Angaben dieser Hersteller ermittelt.
(39)
Für jeden auf dem brasilianischen Inlandsmarkt in repräsentativen Mengen verkauften Warentyp wurde geprüft, ob die Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für jeden Warentyp geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum war.
(40)
Wenn die Verkäufe eines Warentyps zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der errechneten Produktionskosten oder darüber mehr als 80 % des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachten und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Produktionskosten entsprach, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt. Dieser Preis wurde als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe jenes Typs im UZ ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(41)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionskosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(42)
Je nach Warentyp wurde der Normalwert anhand der überprüften Daten von drei Herstellern im Vergleichsland auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise aller Verkäufe oder der gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise nur der gewinnbringenden Verkäufe auf dem Inlandsmarkt des Vergleichslandes ermittelt.
4. Ausfuhrpreis
(43)
Alle Ausfuhrverkäufe des einzigen ausführenden Herstellers, dem IB gewährt wurde, in die Europäische Union erfolgten über einen verbundenen Händler mit Sitz in der VR China, der die Ware an unabhängige Abnehmer in der Union weiterverkaufte. In diesem Fall wurde der Ausfuhrpreis auf der Grundlage von Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung festgelegt.
(44)
Der Wirtschaftszweig der Union machte geltend, dass keine freie Festlegung der Ausfuhrpreise im Sinne von Artikel 9 Absatz 5 Buchstabe b der Grundverordnung stattfinde. Es wurde insbesondere vorgebracht, dass zwischen den chinesischen Zollbehörden und den Ausführern noch „Verhandlungen“ geführt würden, in denen ein „angemessenes“ Preisniveau bestimmt werden solle. Die in diesem Zusammenhang vorgelegten Belege bezogen sich jedoch nicht auf Silicium, und es wurde auch die Auffassung vertreten, dass diese „Verhandlungen“ keinen Einfluss auf den Preis für den Endkunden hatten, der zwischen den Parteien frei ausgehandelt wurde. Dieses Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
(45)
Der Wirtschaftszweig der Union machte weiterhin geltend, dass das Unternehmen, dem IB gewährt wurde, in Staatsbesitz sei, dass es Subventionen für Vorleistungen erhalte und dass es eine beträchtliche Handelstätigkeit entfalte, die es ihm ermöglichte, die Maßnahmen zu umgehen. Die gegenwärtige Untersuchung ergab jedoch, dass der fragliche Ausführer sich während des UZÜ nicht mehr in Staatsbesitz befunden hatte und seine Handelstätigkeit daher keiner staatlichen Einflussnahme unterlegen hatte, durch die eine Umgehung der Maßnahmen möglich gewesen wäre. Im Hinblick auf die Subventionen für Vorleistungen wurde festgestellt, dass die Behauptung unbegründet war. Diese Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
5. Vergleich
(46)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Die beantragten Berichtigungen für Transport, materielle Eigenschaften, Inspektionskosten, Bereitstellung und Verpackung waren notwendig und gerechtfertigt. Außerdem wurde eine Berichtigung nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i vorgenommen, weil festgestellt wurde, dass der verbundene Händler Funktionen eines auf Provisionsgrundlage tätigen Vertreters ausübt.
(47)
Die Untersuchung ergab, dass im UZ Ausfuhrzölle auf Exportverkäufe von Silicium erhoben wurden. Da diese Zölle sich auf die Vergleichbarkeit der Preise auswirkten, wurde eine Berichtigung des Ausfuhrpreises aufgrund von anderen, die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussenden Faktoren nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe k der Grundverordnung für angemessen erachtet.
(48)
Es wird darauf hingewiesen, dass der Normalwert und der Ausfuhrpreis beim Vergleich in derselben Weise mit indirekten Steuern belastet waren, d. h. die Mehrwertsteuer. war in beiden Fällen eingeschlossen.
(49)
Es wurde geltend gemacht, dass die Kommission bei der Berechnung des Normalwertes die Tatsache hätte berücksichtigen müssen, dass die Mehrwertsteuer auf Käufe von Rohstoffen für Silicium erstattungsfähig gewesen sei. Es wurde jedoch festgestellt, dass die auf solche Käufe gezahlte Mehrwertsteuer unabhängig von den Erstattungsregeln für Ausfuhrwaren und unabhängig vom Bestimmungsort der Waren immer abzugsfähig war. Die Erstattungsfähigkeit der Mehrwertsteuer auf Käufe von Siliciumrohstoffen ist daher ein neutraler Faktor, der keinen Einfluss auf die Vergleichbarkeit des Ausfuhrpreises und des Normalwertes hat. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
(50)
Es wurde außerdem geltend gemacht, dass zur Berücksichtigung der indirekten Steuern eine andere Methode eingesetzt worden sei als in anderen Fällen und dass die Mehrwertsteuer auf Ausfuhrverkäufe vom Ausfuhrpreis hätte abgezogen werden sollen. Es wird angemerkt, dass nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe b der Grundverordnung eine Berichtigung wegen indirekter Steuern nur am Normalwert und nur unter den im erwähnten Artikel beschriebenen Umständen, welche im vorliegenden Fall nicht gegeben sind, vorgenommen werden darf. Das Vorbringen wurde mithin zurückgewiesen.
6. Dumpingspanne
6.1. Für das Unternehmen, dem IB gewährt wurde
(51)
Die Ermittlung der Dumpingspanne für den einzigen ausführenden Hersteller, dem IB gewährt wurde, erfolgte durch Vergleich des gewogenen Durchschnitts der Ausfuhrpreise ab Werk mit dem Normalwert der jeweiligen Warenkennnummer im Vergleichsland, festgelegt wie vorstehend beschrieben.
(52)
Die Dumpingspanne des einzigen ausführenden Herstellers, dem IB gewährt wurde, betrug, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt, 16,3 %.
6.2. Für alle anderen Ausführer/Hersteller
(53)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen nicht mitarbeitenden Ausführer/Hersteller in der VR China wurde zunächst der Umfang der Mitarbeit ermittelt. Der Umfang der Mitarbeit war gering, d. h. auf die kooperierenden Unternehmen entfiel weniger als 1 % der Gesamteinfuhren aus der VR China. Die Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden Unternehmen wurde ermittelt, indem der durchschnittliche Einfuhrwert von Silicium aus China nach Eurostat, berichtigt um die Verkäufe des Unternehmens, dem IB gewährt wurde, mit dem jeweiligen Normalwert des Vergleichslandes, festgelegt wie vorstehend beschrieben, verglichen wurde.
(54)
Eine Partei machte geltend, der Umfang der Mitarbeit werde nicht korrekt bewertet, da ein mitarbeitender Ausführer beträchtliche Mengen Silicium in die Union ausgeführt habe. Es wurde geltend gemacht, dass die Kommission wie bei der unter der Randnummer 1 genannten Überprüfung die Angaben dieses Ausführers für die Berechnung der landesweiten Dumpingspanne hätte heranziehen sollen. Diese Vorbringen waren zurückzuweisen, da festgestellt wurde, dass die Preise, die dieses Unternehmen seinem verbundenen Unternehmen in der Union berechnet hatte, nicht marktüblich waren.
(55)
Weiterhin wurde eingewandt, dass die Kommission bei der Festlegung der landesweiten Dumpingspanne die von den mitarbeitenden Einführern gelieferten Daten hätte verwenden sollen. Wie unter der Randnummer 54 erwähnt, wurden für einen großen Teil der von diesen mitarbeitenden Parteien eingeführten Mengen keine marktüblichen Preise berechnet, so dass die Preise als unzuverlässig angesehen wurden. Bei den übrigen Einfuhren wurde die Auffassung vertreten, dass sie aufgrund ihrer Menge nicht ausreichend repräsentativ waren, um sie als Grundlage für den landesweiten Zoll heranzuziehen. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
(56)
Die nach der Unterrichtung eingegangenen Stellungnahmen zum Produktmix des Normalwertes wurden bei der Ermittlung der landesweiten Dumpingspanne berücksichtigt. Der Vergleich erfolgte daher unter Zugrundelegung der Angaben, die die mitarbeitenden Einführer zu den Warentypen vorgelegt hatten.
(57)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne auf 19,0 % des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt.
D. DAUERHAFTE VERÄNDERUNG DER UMSTÄNDE UND WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS VON DUMPING
1. Dauerhafte Veränderung der Umstände
(58)
Entsprechend Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung wurde geprüft, ob davon auszugehen ist, dass sich die Umstände in Bezug auf das Dumping dauerhaft verändert haben.
(59)
Zum Zweck der Überprüfung, ob die während des UZÜ festgestellte Höhe der Dumpingspanne dauerhaft ist, wurde die Entwicklung der Ausfuhrpreise und des Normalwertes betrachtet.
(60)
Es wird zunächst angemerkt, dass die in der letzten Überprüfung (7) ermittelte Dumpingspanne, nämlich 12,5 %, näher an der im derzeitigen Verfahren festgestellten liegt als an der Höhe der bestehenden Maßnahmen.
(61)
Die Ausfuhrpreise sind Eurostat-Daten zufolge nach dem UZÜ in den ersten neun Monaten des Jahres 2009 um etwa 15 % gefallen.
(62)
In Bezug auf den Normalwert ergab die Untersuchung, dass er im selben Zeitraum um einen ähnlichen Anteil gesunken war. Die Dumpingspanne bei Siliciumausfuhren in den ersten neun Monaten des Jahres 2009 wäre damit ähnlich hoch wie die im UZÜ festgestellte.
(63)
Dies zeigt, dass die chinesischen Ausfuhrpreise näher an den Weltmarktpreisen liegen als bei der Einführung der ursprünglichen Maßnahmen (8).
(64)
Aufgrund dessen wurde der Schluss gezogen, dass die im UZÜ festgestellte Veränderung der Dumpingspanne dauerhafter Art ist.
2. Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens der Dumpings in der in der Interimsüberprüfung festgestellten Höhe
(65)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Fall des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings in der in der Interimsüberprüfung festgestellten Höhe wahrscheinlich wäre.
(66)
Im Hinblick auf die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings wurde die Entwicklung der Produktion und der Produktionskapazität sowie die wahrscheinliche Entwicklung der Ausfuhrverkäufe in die Europäische Union und in andere Drittländer untersucht.
3. Produktionskapazität, Produktionsmenge und Verbrauch in der VR China
(67)
Die Gesamtproduktionskapazität für Silicium in der VR China musste geschätzt werden. Die Untersuchung ergab, dass die Gesamtkapazität in den von den betroffenen Parteien zur Verfügung gestellten Statistiken (9), welche für das Jahr 2008 2,2 Mio. Tonnen ausweisen, deutlich überschätzt wurde, da darin die Stilllegung einer beträchtlichen Zahl von Öfen (beispielsweise infolge der Umstrukturierung der Siliciumindustrie, der Wirtschaftskrise und des Erdbebens in der Provinz Sichuan im Jahr 2008) ebenso wenig berücksichtigt wurde wie die unsichere Energieversorgung in einigen Regionen, wodurch die Kapazität faktisch niedriger ist als in den verfügbaren Statistiken angegeben. Nach angemessener Berichtigung wurde daher die tatsächliche Produktionskapazität auf etwa 1,5 Mio. Tonnen geschätzt, was einem Anstieg von mindestens 25 % gegenüber der Kapazität des Jahres 2002 entspricht (des Untersuchungszeitraums der vorangegangenen, unter Randnummer 1 erwähnten Auslaufüberprüfung), in dem sie auf 600 000 Tonnen bis 1,2 Mio. Tonnen geschätzt wurde (10).
(68)
Der Verband EUSMET machte geltend, er habe eine ausführliche Berechnung der Produktionskapazität in China vorgelegt, der eine Betriebsrate von 40 % zugrunde gelegen habe. Seine Schätzung der Kapazität betrug 1,16 Mio. Tonnen. Es wurde jedoch festgestellt, dass dieses Vorbringen nicht begründet war, da insbesondere keine Unterlagen zu der zugrunde gelegten Betriebsrate vorgelegt worden waren. Die von der Kommission zugrunde gelegte Betriebsrate ist von geprüften Daten der wichtigsten mitarbeitenden Hersteller in der VR China abgeleitet und wurde daher als die zuverlässigste Angabe in diesem Punkt angesehen. Dieses Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
(69)
Dieselbe Partei machte ebenfalls geltend, dass infolge eines Regierungsbeschlusses Öfen bis zu einer gewissen Kapazitätsschwelle stillgelegt würden, was die Gesamtkapazität in China weiter verringern würde. Die Untersuchung ergab jedoch, dass die genannte Politik nicht für ganz China galt. EUSMET lieferte keinerlei Belege für die Zahl der betroffenen Öfen und die Auswirkungen auf die Gesamtkapazität. Die Untersuchung ergab ebenfalls keine nennenswerte Verringerung der Kapazität aus diesem Grund. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
(70)
EUSMET machte weiterhin geltend, dass die Produktionskapazität nahe an der Verkaufsmenge der VR China im Jahr 2008, d. h. 960 000 Tonnen, liege, legte aber keine Beweise für diese Behauptung vor. Zudem wurde die Verkaufsmenge durch verschiedene Faktoren (etwa durch die Produktion zur Lagerung, durch die Versorgung mit Rohstoffen und durch logistische Probleme wegen der Olympischen Spiele) beeinflusst; es wurde daher die Auffassung vertreten, dass die Verkaufsmenge nicht identisch mit der Produktionskapazität sein kann. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
(71)
Zur Menge des produzierten Siliciums ergab die Untersuchung auf der Grundlage der vorliegenden Informationen, dass das Produktionsvolumen zwischen dem Jahr 2002 und dem UZÜ von 535 000 Tonnen auf 960 000 Tonnen stieg, was einer beträchtlichen Zunahme von 79 % entspricht. Es wurde daher bei konservativer Schätzung davon ausgegangen, dass im UZÜ ungenutzte Kapazitäten von etwa 540 000 Tonnen bestanden, was nah am Gesamtverbrauch der Union im UZÜ liegt und fast das Doppelte des chinesischen Inlandsverbrauchs von Silicium im selben Zeitraum beträgt (siehe Randnummer 72).
(72)
Die Untersuchung ergab gleichzeitig, dass der chinesische Verbrauch, der sich im UZÜ auf etwa 280 000 Tonnen belief, wie unter Randnummer 73 erwähnt, in den kommenden Jahren ansteigen dürfte. Der steigende Verbrauch ist als Ergebnis des Zusammenwirkens verschiedener Faktoren und von politischen Maßnahmen in der Siliciumindustrie und der nachgelagerten Industrie zu sehen. Die nachgelagerte Industrie in der VR China wächst, hat Investitionen getätigt und plant solche für die nahe Zukunft, um die zunehmende Nachfrage nach Waren der nachgelagerten Fertigungsstufen zu befriedigen. Zudem führten die chinesischen Behörden im Hinblick auf eine wichtige Ware der nachgelagerten Fertigungsstufen (Siloxan) Einfuhrbeschränkungen gegen mehrere Quellen (z. B. Deutschland, das Vereinigte Königreich, Japan und die Vereinigten Staaten) ein, aus denen erhebliche Mengen dieser Ware bezogen worden waren.
(73)
Während die genauen Auswirkungen der politischen Maßnahmen einschließlich der Umstrukturierung der Siliciumindustrie schwer einzuschätzen sind, gaben mehrere interessierte Parteien an, die Nachfrage in der VR China werde bis Ende 2011 auf etwa 580 000 Tonnen steigen. Diese Schätzung wurde als plausibel betrachtet.
(74)
Dennoch würden selbst unter Berücksichtigung der genannten Prognose zur Inlandsnachfrage und unter der Annahme, dass die chinesischen Ausfuhren auf andere Märkte ihr hohes Niveau von 2008 (siehe Randnummer 79) erreichen, immer noch erhebliche Überkapazitäten (etwa 240 000 Tonnen im Jahr 2011) bestehen. Es wird ebenfalls darauf hingewiesen, dass angesichts der andauernden Umstrukturierung nicht nur die Nachfrage in der VR China steigen dürfte, sondern auch die Produktionskapazitäten und -mengen.
(75)
Im Hinblick auf die wahrscheinliche Steigerung der Produktionskapazität in der VR China legte EUSMET Angaben zu mehreren geplanten Produktionsanlagen für Silicium vor und behauptete, dass sie überwiegend gar nicht verwirklicht würden. Die Behauptung stützte sich lediglich auf Stellungnahmen von Verbandsmitgliedern und war nicht begründet. EUSMET machte ebenfalls geltend, dass eine wahrscheinliche Zunahme der chinesischen Produktionskapazität hauptsächlich auf ein von einem Unionshersteller geplantes Projekt zurückginge, durch das sie um 100 000 Tonnen pro Jahr erhöht würde. Die Angaben von EUSMET waren nicht begründet, das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(76)
EUSMET machte hierzu geltend, der chinesische Inlandsverbrauch sei weit stärker gestiegen als die Produktion und werde weiter steigen. Die Produktionsmenge in der VR China könne daher die Nachfrage auf dem chinesischen Inlandsmarkt nicht angemessen befriedigen. Wie vorstehend erwähnt, ist unbestritten, dass die chinesische Inlandsnachfrage künftig steigen dürfte. Es wird dort jedoch ebenfalls ausgeführt, dass die Behauptungen von EUSMET durch die Untersuchungsergebnisse nicht bestätigt wurden. Von EUSMET wurden weder Zahlen für die Zunahme der Nachfrage oder für die künftige Produktionsmenge in China noch irgendwelche anderen Angaben oder Belege zur Stützung seines Vorbringens vorgelegt, welches daher nicht berücksichtigt werden konnte.
4. Menge und Preis der Einfuhren aus der VR China in die EU und auf andere Drittmärkte
(77)
Im Bezugszeitraum stiegen die chinesischen Ausfuhren in die EU trotz der geltenden Maßnahmen um 113 %. Die Preise lagen trotz einer ansteigenden Tendenz im UZÜ im gesamten Bezugszeitraum unterhalb der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union in der EU. Wie unter den Randnummern 54 und 62 angegeben, waren die Preise der Siliciumausfuhren in die EU sowohl im UZÜ als auch danach erheblich gedumpt.
(78)
Das Preisniveau in der EU war immer noch höher als auf anderen Drittmärkten. Dies erklärt zum Teil, dass die chinesischen Ausführer trotz der geltenden Antidumpingmaßnahmen großes Interesse am Unionsmarkt haben. In diesem Zusammenhang wird auch darauf hingewiesen, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen von chinesischen Ausführern durch Versand über die Republik Korea umgangen wurden (11), was die Schlussfolgerung stützt, dass die chinesischen Ausführer großes Interesse am Unionsmarkt haben.
5. Menge und Preise der chinesischen Ausfuhren in Drittländer
(79)
Die chinesischen Ausfuhren in andere Drittländer waren erheblich; die Mengen überstiegen die der Ausfuhren in die Europäische Union. Dennoch sei auch darauf hingewiesen, dass die fob-Preise für Ausfuhren in Drittländer durchschnittlich 4 % bis 14 % niedriger lagen als die jeweiligen Ausfuhrpreise in die EU im Jahr 2008 und in den ersten neun Monaten des Jahres 2009 (12).
(80)
EUSMET machte geltend, dass die Feststellungen der Kommission im Hinblick auf die durchschnittlich höheren Preise der chinesischen Ausfuhren in die Union das Warensortiment auf anderen Märkten nicht berücksichtigten. Es wird angemerkt, dass EUSMET keine Belege für sein Vorbringen lieferte. Es wurden keine Angaben oder Erläuterungen vorgelegt, inwieweit das Warensortiment der Ausfuhren in andere Drittländer tatsächlich unterschiedlich sei. Die vorgelegten Belege zu Preisunterschieden zwischen Warentypen bezogen sich zudem ausschließlich auf den EU-Markt und auf einen Zeitraum, der weitgehend vor dem UZÜ lag, nämlich 2001/02. Sie konnten daher nicht als hinreichend genaue Grundlage zur Bestimmung der Preisunterschiede zwischen Warentypen während des UZÜ und danach gelten. In jedem Fall änderten die vorliegenden Informationen in Bezug auf den UZÜ nichts an der Schlussfolgerung unter der Randnummer 79. Daher wurde das Vorbringen zurückgewiesen.
(81)
Mit Ausnahme der Vereinigten Staaten, die durch hohe Antidumpingzölle (139,49 %) gegen Silicium mit Ursprung in der VR China geschützt sind, waren die wichtigsten Drittmärkte für chinesische Ausfuhren frei zugänglich.
(82)
EUSMET machte geltend, dass das chinesische Silicium hauptsächlich für den asiatischen Markt bestimmt sei und dass auf dem japanischen und dem koreanischen Markt ein beträchtliches Wachstum herrsche. Es wird nicht bestritten, dass Asien der wichtigste Bestimmungsort für chinesisches Silicium ist. Doch auch wenn der Verbrauch in Japan und Südkorea in den kommenden Jahren möglicherweise ansteigt, wird nicht davon ausgegangen, dass dies ausreicht, um die enormen chinesischen Überkapazitäten zu absorbieren. Zudem ergab die Untersuchung, dass der japanische Markt, der Hauptausfuhrmarkt für China, mit chinesischem Silicium gesättigt ist.
(83)
EUSMET machte geltend, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Angebotsstrukturen für die Verwender aus der chemischen Industrie nicht beeinträchtigt würden. Dies wurde durch die Untersuchung jedoch nicht bestätigt, denn zahlreiche Verwender (aus der chemischen und der Aluminiumindustrie) gaben an, dass sie bei Außerkrafttreten der Maßnahmen tatsächlich größere Mengen aus China abnehmen würden. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
(84)
Angesichts dessen wird davon ausgegangen, dass die Produktion der ungenutzten chinesischen Kapazitäten bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen auf den Unionsmarkt verschickt wird.
(85)
Da die Einfuhren in die EU im UZÜ gedumpt waren, ist im Fall des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings sehr wahrscheinlich. Dies wird durch die Entwicklung nach dem UZÜ bestätigt, denn die Preise für Siliciumeinfuhren aus der VR China lagen weiterhin unter denen des UZÜ (siehe Randnummer 131).
6. Schlussfolgerung
(86)
Die Untersuchung ergab, dass die Einfuhrmengen der betroffenen Ware in die EU im Bezugszeitraum erheblich anstiegen und dass die im UZÜ für diese Einfuhren festgestellte Dumpingspanne erheblich war.
(87)
Angesichts der ungenutzten Kapazitäten, die in der VR China im UZÜ zur Verfügung standen, und trotz der wachsenden Inlandsnachfrage ist es sehr wahrscheinlich, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen große Mengen Silicium zu gedumpten Preisen in die EU ausgeführt werden. Die Inlandsnachfrage in der VR China wird nämlich nicht in der Lage sein, die Produktion der ungenutzten Kapazitäten aufzunehmen, und der EU-Markt ist der einzige bedeutende Markt, auf den diese Waren ausgeführt werden könnten. Da EU-Abnehmern durchschnittlich höhere Preise berechnet werden als den Abnehmern aus Drittländern, ist der EU-Markt für chinesische Ausführer attraktiv. Das Interesse der chinesischen Ausführer am EU-Markt wird auch durch die Umgehungspraktiken in der Vergangenheit bestätigt.
(88)
Daher wird der Schluss gezogen, dass ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist.
E. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(89)
Die drei antragstellenden Unionshersteller beantworteten die Fragebogen und arbeiteten voll an der Untersuchung mit. Die Produktion der Antragsteller stellt die gesamte Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung dar.
F. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Vorbemerkung
(90)
Die spezifischen Daten zum Wirtschaftszweig der Union und zum Unionsverbrauch mussten nach Artikel 19 der Grundverordnung indexiert werden, da der Wirtschaftszweig der Union aus nur drei Herstellern besteht, von denen zwei zur selben Gruppe gehören. Die Eurostat-Daten mussten berichtigt werden, um die Daten berücksichtigen zu können, für die einige Mitgliedstaaten vertrauliche Behandlung im Hinblick auf ihre Siliciumeinfuhren beantragt hatten; aus diesem Grund war ebenfalls eine Indexierung erforderlich.
2. Unionsverbrauch
Tabelle 1
Unionsverbrauch (auf Grundlage der Verkaufsmengen)
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
115
118
121
Differenz gegenüber Vorjahr
-
15 %
3 %
3 %
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union und berichtigte Eurostat-Statistiken.
(91)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union in der Union und der Menge der Einfuhren aus Drittländern auf der Grundlage von berichtigten Eurostat-Daten berechnet.
(92)
Wie Tabelle 1 zu entnehmen ist, verzeichnete der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum einen erheblichen Anstieg um 21 %.
3. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der VR China
Tabelle 2
Menge, Marktanteil und Preis der Einfuhren aus der VR China
Index
2005
2006
2007
UZÜ
Einfuhrmenge
100
183
168
213
Marktanteil
100
159
143
176
cif-Einfuhrpreis in Euro/Tonne
100
106
120
188
Quelle: Berichtigte Eurostat-Daten.
(93)
Im Bezugszeitraum stieg die Einfuhrmenge aus der VR China um 113 %, während der Verbrauch in der Union um 21 % zunahm. Hierin sind Siliciumeinfuhren aus der Republik Korea eingeschlossen, da die Maßnahmen 2007 im Anschluss an ein Antiumgehungsverfahren auf dieses Land ausgedehnt wurden. Trotz der geltenden Antidumpingmaßnahmen stieg der chinesische Marktanteil im Bezugszeitraum um 76 Prozentpunkte und liegt weit über den 3,9 % aus dem Jahr 2002, dem UZÜ der vorangegangenen Untersuchung. Zum allergrößten Teil, d. h. 90 %, erfolgten die Einfuhren aus der VR China jedoch im Rahmen des Verfahrens der aktiven Veredelung mit ausgesetzter Zollzahlung.
(94)
Die durchschnittlichen Einfuhrpreise aus der VR China nahmen im Bezugszeitraum um 88 % zu. Zwischen 2007 und dem UZÜ war der Preisanstieg indessen höher.
(95)
Der durchschnittliche Ab-Werk-Preis des Wirtschaftszweigs der Union wurde mit dem durchschnittlichen cif-Preis frei Grenze der Union der chinesischen Einfuhren verglichen. Diese Preise wurden anhand berichtigter Eurostat-Zahlen ermittelt und schlossen die nach der Einfuhr angefallenen Kosten und Zölle, auch Antidumpingzölle, ein. Der Vergleich ergab, dass die chinesischen Einfuhrpreise die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ nicht unterboten. In den Durchschnittspreisen der chinesischen Einfuhren waren auch die Verkäufe von chinesischem Silicium zur aktiven Veredelung enthalten. Es sei darauf hingewiesen, dass der Durchschnittspreis des zur aktiven Veredelung bestimmten Siliciums, auf das der allergrößte Teil der chinesischen Einfuhren entfiel, im UZÜ um 15 % höher war als der Preis des Siliciums, das für den freien Verkehr bestimmt war.
(96)
Aufgrund dessen wurde festgestellt, dass die Preise der für den freien Verkehr bestimmten chinesischen Einfuhren ohne die geltenden Maßnahmen die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 12 % unterboten hätten.
4. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus anderen Drittländern
Tabelle 3
Einfuhren aus anderen Drittländern (Menge)
Index
2005
2006
2007
UZÜ
Norwegen
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Russland
100
39
114
116
Bosnien-Herzegowina
100
202
165
174
Andere Drittländer
100
110
101
118
Insgesamt
100
112
112
110
Marktanteil
100
97
95
91
Quelle: Eurostat.
Tabelle 4
Einfuhren aus anderen Drittländern (Durchschnittspreise)
Index
2005
2006
2007
UZÜ
Norwegen
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Russland
100
130
116
170
Bosnien-Herzegowina
100
102
116
163
Andere Drittländer
100
112
116
119
Insgesamt
100
100
108
145
Quelle: Eurostat.
(97)
Während die Gesamtmenge der Siliciumeinfuhren aus Drittländern außer der VR China und der Republik Korea im Bezugszeitraum um 10 % stieg, sank ihr Marktanteil im UZÜ um neun Prozentpunkte. Die Hauptausführer in die Union waren Brasilien, Norwegen und Russland, während Bosnien-Herzegowina eine neue Bezugsquelle darstellte.
(98)
Die Preise der Einfuhren aus diesen Ländern stiegen im Bezugszeitraum um 45 %. Sie lagen im Durchschnitt 15 % über den chinesischen Preisen außer im UZÜ, in dem sie um 5 % niedriger lagen.
5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 5
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung in der Union
Index
2005
2006
2007
UZÜ
Produktion
100
94
108
107
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-6 %
14 %
0 %
Produktionskapazität
100
102
112
114
Differenz gegenüber Vorjahr
-
2 %
11 %
2 %
Kapazitätsauslastung
100
92
96
94
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-8 %
3 %
-2 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(99)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union erhöhte sich im Bezugszeitraum um 7 %. Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union stieg im Bezugszeitraum infolge von Investitionen um 14 %. Die Kapazitätsauslastung verringerte sich im Bezugszeitraum jedoch um 6 %. Diese Entwicklung ist vor dem Hintergrund zu sehen, dass der Unionsverbrauch im selben Zeitraum um 21 % deutlich anstieg.
5.2. Lagerbestände
Tabelle 6
Lagerbestände
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
91
82
82
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-9 %
-9 %
0 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(100)
Die Lagerbestände gingen im Bezugszeitraum um 18 % zurück. Dies lag an der hohen Nachfrage, insbesondere im Jahr 2007 und im UZÜ, als eine ungewöhnlich günstige Konjunktur herrschte. Die Lagerbestände machten im Jahr 2005 ungefähr 27 % der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union in der EU aus, im UZÜ dagegen nur 19 %.
5.3. Verkäufe, Marktanteil und Preise
Tabelle 7
Verkaufsmengen und -werte
2005
2006
2007
UZÜ
Verkaufsmengen (Index)
100
103
116
118
Differenz gegenüber Vorjahr
-
3 %
13 %
2 %
Verkaufswerte (Index)
100
105
132
178
Differenz gegenüber Vorjahr
-
5 %
27 %
45 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 8
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
89
98
98
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-11 %
9 %
-1 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union, berichtigte Eurostat-Statistiken.
Tabelle 9
Verkaufsstückpreise des Wirtschaftszweigs der Union
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
102
114
150
Differenz gegenüber Vorjahr
-
2 %
12 %
37 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(101)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union stieg im Bezugszeitraum um 18 %. Zur gleichen Zeit nahm der Verkaufswert um 78 % zu, wobei die größten Zuwächse als Folge der stärkeren Nachfrage auf dem Siliciummarkt im Jahr 2007 und im UZÜ erzielt wurden. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union sank im UZÜ indessen um 2 Prozentpunkte. Der geringere Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union sowie die unter der Randnummer 99 erwähnte Abnahme seiner Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum belegten, dass der Wirtschaftszweig der Union, insbesondere im Hinblick auf den Marktanteil, keinen Vorteil aus dem Anstieg der Nachfrage und des Verbrauchs auf dem Siliciummarkt ziehen konnte.
(102)
Die Verkaufstückpreise des Wirtschaftszweigs der Union stiegen 2007 und im UZÜ erheblich, da in diesen beiden Jahren auf dem Siliciummarkt starke Nachfrage herrschte, die zu außergewöhnlich hohen Preisen führte. Im Bezugszeitraum erhöhten sich die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 50 %. Der bedeutende Anstieg bei den Verkaufspreisen trug zusammen mit einem geringeren Anstieg der Herstellungskosten maßgeblich dazu bei, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union erheblich besserte.
5.4. Faktoren, die die Preise in der Union beeinflussen
(103)
Die starke Nachfrage im gesamten Bezugszeitraum hatte einen erheblichen Preisanstieg zur Folge. Das Preisniveau der Einfuhren aus Drittländern einschließlich der VR China wies dieselbe Aufwärtstendenz auf wie die Preise des Wirtschaftszweigs des Union.
(104)
Während des Bezugszeitraums erhöhten sich die durchschnittlichen Produktionsstückkosten um 21 % während die entsprechende Zunahme bei den durchschnittlichen Verkaufsstückpreisen 50 % betrug.
5.5. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 10
Beschäftigung
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
93
91
100
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-7 %
-2 %
9 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 11
Produktivität
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
101
119
108
Differenz gegenüber Vorjahr
-
1 %
18 %
-11 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 12
Löhne (in Euro pro Beschäftigten)
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
94
107
117
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-6 %
13 %
10 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(105)
Die Beschäftigung blieb im Bezugszeitraum insgesamt stabil, während die Durchschnittslöhne um 17 % stiegen. Die Produktivität erhöhte sich im selben Zeitraum infolge des größeren Produktionsvolumens um 8 %.
5.6. Rentabilität
Tabelle 13
Rentabilität
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
161
389
671
Differenz gegenüber Vorjahr
-
61 %
228 %
282 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(106)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union stieg von 2005 bis zum UZÜ fast um das Sechsfache und erreichte im UZÜ einen hohen Stand. Die gestiegenen Gewinne im Jahr 2007 und im UZÜ resultierten aus höheren Verkaufspreisen infolge starker Nachfrage auf dem Siliciummarkt, welche wiederum auf die damaligen, außerordentlich günstigen wirtschaftlichen Bedingungen zurückging. Diese Entwicklung trat ein, obwohl die Herstellungskosten im fraglichen Zeitraum um 21 % stiegen.
5.7. Investitionen, Kapitalrendite (RoI) und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 14
Investitionen und RoI
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
135
310
717
Differenz gegenüber Vorjahr
-
35 %
174 %
408 %
RoI
7 %
14 %
47 %
96 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(107)
Die Investitionen stiegen im Bezugszeitraum erheblich, d. h. um das Sechsfache, und entsprachen etwa 30 % der erzielten Gewinne. Der Wirtschaftszweig der Union bewies seine Verbundenheit mit dem Siliciummarkt der Union, da die Investitionen der Erhöhung der Produktionskapazität galten, entweder durch Aufstellen neuer oder durch Verbesserung der vorhandenen Maschinen. Zusätzlich investierte er in das metallurgische Verfahren zur Herstellung von Silicium mit hohem Reinheitsgrad zur Verwendung in der Solarenergieindustrie. Diese neuartige Ware hat sehr gute Zukunftsaussichten.
(108)
Die Untersuchung ergab außerdem, dass die Kapitalrendite, d. h. der Nettogewinn vor Steuern aus dem Verkauf der Ware in Prozent des Nettobuchwerts der Sachanlagen, die der Ware zugeordnet werden, im Bezugszeitraum deutlich anstieg. Die Untersuchung erbrachte keine Beweise dafür, dass der Wirtschaftszweig der Union größere Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung hatte.
5.8. Cashflow
Tabelle 15
Cashflow
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
114
348
672
Differenz gegenüber Vorjahr
-
14 %
233 %
325 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(109)
Beim Cashflow war eine ähnliche positive Entwicklung festzustellen wie bei der Rentabilität, d. h., er stieg im Bezugszeitraum deutlich an.
5.9. Wachstum
(110)
Der Wirtschaftszweig der Union konnte den beträchtlichen Anstieg des Verbrauchs im Bezugszeitraum, in dem seine Produktionskapazität zu 80 % ausgelastet war, nicht voll nutzen und verlor zwei Prozentpunkte seines Marktanteils. Trotz der geltenden Maßnahmen wurde der erhöhte Verbrauch vor allem von den chinesischen Einfuhren mit den erheblichen Mengen, die im Rahmen des Verfahrens der aktiven Veredelung importiert wurden, gedeckt.
5.10. Höhe der Dumpingspanne
(111)
Sowohl aus den Daten des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers, dem IB gewährt worden war, als auch aus den Berechnungen anhand der verfügbaren Informationen ergab sich, dass die Einfuhren im UZÜ trotz der geltenden Maßnahmen weiterhin erheblich gedumpt waren, wenn auch in geringerem Umfang als in der Ausgangsuntersuchung.
5.11. Erholung von früherem Dumping
(112)
In einem positiven wirtschaftlichen Kontext gelang es dem Wirtschaftszweig der Union, sich von früherem Dumping zu erholen, insbesondere in Bezug auf die Verkaufsmenge, die Verkaufspreise und die Rentabilität. Es wird jedoch daran erinnert dass die Dumpingspannen weiterhin beträchtlich waren.
5.12. Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 16
Ausfuhrmenge des Wirtschaftszweigs der Union
2005
2006
2007
UZÜ
Index
100
72
168
27
Differenz gegenüber Vorjahr
-
-28 %
96 %
- 141 %
Quelle: Geprüfte Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Union.
(113)
Die Siliciumausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union sanken im Bezugszeitraum, vor allem im UZÜ, um mehr als die Hälfte. Dieser Rückgang mag in Relationen ausgedrückt dramatisch erscheinen, in absoluten Zahlen ist er indessen weniger bedeutend, da der Wirtschaftszweig der Union nicht ausfuhrorientiert ist. Die Unionshersteller sind stark mit dem Markt der Union verbunden. Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass einige Unionshersteller mit Unternehmen außerhalb der Union verbunden sind, die Waren für diese Märkte herstellen und verkaufen und somit den Bedarf an Ausfuhren aus der Union verringern.
5.13. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(114)
Die Antidumpingmaßnahmen wirkten sich eindeutig positiv auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union aus. Im Bezugszeitraum entwickelten sich alle wichtigen Schadensindikatoren wie Produktion, Produktivität, Lagerbestände, Verkaufsmenge, Verkaufspreise, Investitionen, Rentabilität und Cashflow positiv. In dem im UZÜ erzielten Gewinn schlägt sich die Tatsache nieder, dass dieser in einen konjunkturell außerordentlich günstigen Zeitraum fiel.
(115)
Was den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union betrifft, so könnte die leichte Abwärtstendenz insofern als Hinweis auf eine Schädigung betrachtet werden, als es dem Wirtschaftszweig trotz verfügbarer Produktionskapazitäten nicht gelang, Vorteil aus dem gestiegenen Verbrauch zu ziehen.
(116)
Insgesamt wird im Hinblick auf die positive Entwicklung der auf den Wirtschaftszweig der Union bezogenen Indikatoren die Auffassung vertreten, dass dieser im Bezugszeitraum nicht bedeutend geschädigt wurde. Es wurde daher geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein erneutes Auftreten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
G. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Zusammenfassung der Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung
(117)
Es wird daran erinnert, dass die chinesischen Einfuhren trotz der geltenden Maßnahmen erheblich anstiegen und den größten Teil der Marktanteile übernahmen, die den Einführern aus Drittländern verloren gingen. Die ausführenden Hersteller in der VR China dumpten weiter in beträchtlicher Höhe. Es besteht daher kein Grund zur Annahme, dass die Chinesen das Dumping nicht fortsetzen werden. Zudem hätten die Preise für die zum freien Verkehr bestimmten chinesischen Einfuhren die Preise des Wirtschaftszweigs der Union ohne die geltenden Maßnahmen um 12 % unterboten.
(118)
Es wird ebenfalls angemerkt, dass die Maßnahmen im Jahr 2007 im Anschluss an ein Antiumgehungsverfahren auf Einfuhren von aus der Republik Korea versandtem Silicium, ob als Ursprungserzeugnis der Republik Korea angemeldet oder nicht, ausgeweitet wurden. Die Ausweitung der Maßnahmen hatte positive Wirkung, da die Siliciumeinfuhren aus der Republik Korea rasch zurückgingen.
(119)
Die Untersuchung ergab, dass die chinesischen Hersteller im UZÜ über beträchtliche ungenutzte Kapazitäten von etwa 540 000 Tonnen verfügten. Trotz des erwarteten Anstiegs der Nachfrage in der VR China wird, wie unter der Randnummer 74 erläutert, davon ausgegangen, dass in den kommenden Jahren weiterhin Überkapazitäten bestehen werden.
(120)
Wie bereits erwähnt, ist die Union ein wichtiger Absatzmarkt für die VR China, weil der andere wichtige Ausfuhrmarkt, die Vereinigten Staaten, wegen hoher Antidumpingzölle gegen die VR China für chinesische Ausfuhren so gut wie unzugänglich ist.
(121)
Es wurde festgestellt, dass die chinesischen Einfuhrpreise im Durchschnitt 15 % unter den Preisen der Einfuhren aus Drittländern lagen; nur im UZÜ lagen sie um 5 % höher. Angesichts des Interesses der chinesischen ausführenden Hersteller am Unionsmarkt wird für den Fall des Außerkrafttretens der Maßnahmen erwartet, dass riesige Ausfuhrmengen zu Preisen unterhalb der Preise von Drittländern auf den Unionsmarkt kämen, wodurch die Preise insgesamt stark gedrückt würden.
(122)
EUSMET machte geltend, dass der Marktanteil von 56 % der Einfuhren aus Drittländern im Vergleich zum relativ geringen Marktanteil der chinesischen Einfuhren im UZÜ einen entscheidenderen Einfluss auf den Marktanteil der Unionshersteller ausgeübt habe, zumal der Preis der Einfuhren aus Drittländern 5 % unter dem der chinesischen Einfuhren gelegen habe. Hierzu wurde festgestellt, das der Marktanteil dieser Einfuhren zwischen 2007 und dem UZÜ um 4 % gesunken war, obwohl sie einen um 5 % niedrigeren Preis hatten als die Einfuhren aus der VR China, während Letztere ihren Marktanteil um 34 % vergrößerten (siehe die Tabellen 2 und 3). Im selben Zeitraum blieb der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union stabil. Unter diesen Umständen kann nicht der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Drittländern den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ entscheidend beeinflusst haben.
(123)
Es wurde geltend gemacht, dass die Kommission bei der Bewertung der wahrscheinlichen Entwicklung der chinesischen Ausfuhrpreise den wahrscheinlichen Anstieg der Produktionskosten nicht berücksichtige, welcher hauptsächlich durch höhere Stromkosten, Energieknappheit, steigenden Investitionskosten, eine hohe Inflation, höhere Rohstoffpreise und internationale Transportkosten verursacht werde. Selbst wenn die Stromkosten in China steigen sollten, ist dies nicht der einzige wichtige Kostenfaktor. Überdies wurden keine Angaben über das Ausmaß eines solchen Anstiegs und seine genauen Auswirkungen auf die Gesamtkosten und die sich daraus ergebenden Verkaufspreise gemacht. Was die anderen Faktoren betrifft, so sind sie rein spekulativ und/oder nicht ausreichend belegt oder beziffert, als dass sich aus ihnen sinnvolle Schlüsse ziehen ließen. Es sei auch angemerkt, dass die Behauptung, die Ausfuhrpreise beruhten notwendigerweise auf der Höhe der Produktionskosten, irrig ist, denn zahlreiche andere Faktoren wie politische Maßnahmen oder Aspekte im Zusammenhang mit Angebot und Nachfrage haben ebenfalls Auswirkungen auf die Preise.
(124)
Es wurde ebenfalls festgestellt, dass die chinesischen Ausfuhrpreise auf den Märkten von Drittländern, in denen keine Antidumpingzölle gelten, im UZÜ niedriger waren als die Preise der Ausfuhren in die Union.
(125)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass das Dumping anhielt und bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Risiko bestünde, dass die Menge der gedumpten Einfuhren steigen und damit die Preise in der Union zumindest kurzfristig unter Druck geraten würden. Es besteht daher kein Grund zu der Annahme, dass die Preise der VR China steigen würden. Dies würde die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union und die im UZÜ beobachtete finanzielle Erholung beeinträchtigen, so dass ein erneutes Auftreten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union - Indikatoren und zu erwartende Entwicklung nach dem UZÜ
(126)
In einer Zeit des steigenden Verbrauchs gingen der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union und der Einfuhren aus Drittländern zurück, während der Marktanteil der chinesischen Einfuhren beträchtlich zunahm. Da diese Indikatoren ein gemischtes Bild ergaben (allgemeine Erholung des Wirtschaftszweigs der Union bei gleichzeitigen Marktanteilseinbußen) und im UZÜ eine außergewöhnlich günstige Konjunkturlage herrschte, wurden die Entwicklungen nach dem UZÜ geprüft, um einen klareren Überblick über mögliche künftige Trends zu erhalten. In diesem Zusammenhang sei noch daran erinnert, dass auch die Entwicklung der Weltwirtschaft und deren Auswirkungen auf Nachfrage und Verbrauch die Wahrscheinlichkeit des Wiederauftretens einer durch Preisdruck verursachten Schädigung verstärken können.
(127)
Auf der Grundlage von berichtigten Eurostat-Daten und den vom Wirtschaftszweig der Union gelieferten Angaben zur Entwicklung der Verkaufsmenge und der Preise in der Union im Zeitraum zwischen Januar und September 2009 war eine klare und kontinuierliche Abwärtstendenz bei der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt zu beobachten. Das Verkaufsvolumen betrug 52 % der in den entsprechenden neun Monaten des Jahres 2008 abgesetzten Menge, obwohl die durchschnittlichen Verkaufspreise wegen langfristiger Verträge und Einschnitten bei der Produktion auf demselben Niveau wie im Jahr 2008 verharrten.
(128)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union verzeichnete eine deutlich negative Entwicklung. Die Gewinne sanken ständig und lagen sogar unter der Marge von 6,5 %, der Zielmarke in der Ausgangsuntersuchung.
(129)
Es wird darauf hingewiesen, dass die Nachfrage in der Union aufgrund der weltweiten Wirtschaftskrise beträchtlich zurückging. Dies wirkte sich negativ auf die Verkaufsmengen und die Rentabilität auf dem Unionsmarkt aus. Die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union verschlechterte sich, wodurch er noch anfälliger wurde. Unter diesen Umständen wäre der Wirtschaftszweig der Union nicht imstande, die negativen Auswirkungen eines Anstiegs der gedumpten Einfuhren aus der VR China zu überwinden. Eine weitere Verschlechterung dieser Lage unter dem Druck dieser Einfuhren ist wahrscheinlich.
(130)
Sowohl die Menge als auch die Preise der chinesischen Einfuhren gingen zurück, wobei der Rückgang bei den Ersteren bedeutender war. Bei den Preisen war der Rückgang bei den chinesischen Einfuhren ausgeprägter als beim Wirtschaftszweig der Union (8 % gegenüber 2 %). In der Zeit nach dem UZÜ wurde keine Preis- oder Zielpreisunterbietung festgestellt. Allerdings hätten die chinesischen Einfuhrpreise ohne die geltenden Maßnahmen die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 3 % unterboten, und es hätte eine Zielpreisunterbietung von 11 % gegeben. Zudem wurde festgestellt, dass bei Aufhebung der Maßnahmen die Einfuhrpreise der für den freien Markt bestimmten Warenmengen die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 22 % unterboten hätten und dass die Zielpreisunterbietung bis zu 38 % betragen hätte.
(131)
Ferner wurde festgestellt, dass die Preise der chinesischen Ausfuhren auf Märkte von Drittländern, die nicht durch Antidumpingzölle geschützt waren, im Vergleich zu den Ausfuhren in die Union weit niedriger waren als im UZÜ (siehe Randnummer 123). Dies zeigt, dass sich der Druck auf die Preise in Zeiten des wirtschaftlichen Abschwungs verstärkt.
(132)
Aus den vorgenannten Gründen sowie aufgrund der deutlichen Verschlechterung der Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union kam die Kommission zu dem Schluss, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein Wiederauftreten der Schädigung wahrscheinlich wäre.
3. Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(133)
Es wird die Auffassung vertreten, dass es bei Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich zu einem bedeutenden Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China in die Union kommen würde und die Preise unter Druck geraten würden. Eine solche Lage würde nicht nur die erheblichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union zur Entwicklung und Verbesserung seiner Produktion gefährden, sondern auch die Entwicklung einer neuen Produktion von Solarsilicium, welches einen Zukunftsmarkt darstellt. Zudem wird die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung durch den jüngsten wirtschaftlichen Abschwung erhöht.
H. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkung
(134)
Entsprechend Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden die verschiedenen Belange berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer/Händler und der Verwender der betroffenen Ware.
(135)
Die vorangegangenen Überprüfungen hatten bekanntlich ergeben, dass die Einführung von Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlief. Da es sich bei der derzeitigen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, ist es zudem erforderlich, eine Situation zu analysieren, in der Antidumpingmaßnahmen bereits eingeführt sind, und zu beurteilen, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unzulässig beeinträchtigten.
(136)
Vor diesem Hintergrund wurde geprüft, ob trotz der oben gezogenen Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe für die Schlussfolgerung sprachen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Unionsinteresse zuwiderlaufen würde.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(137)
Es wird daran erinnert, dass die im Jahr 2007 und im UZÜ erzielten hohen Gewinnmargen auf den Anstieg der Verkaufspreise zurückgingen. Es wurde nicht davon ausgegangen, dass dieser Faktor in den kommenden Jahren noch wirksam sein wird.
(138)
Der Wirtschaftszweig der Union hat bewiesen, dass er lebensfähig, wettbewerbsfähig und in der Lage ist, sich den wechselnden Marktbedingungen anzupassen. Dies wurde insbesondere durch die positive Entwicklung aller wichtigen Schadensindikatoren im Bezugszeitraum bestätigt. Die Fortführung der Maßnahmen seit der letzten Auslaufüberprüfung hatte zur Erholung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union und insbesondere des Preisniveaus auf dem Unionsmarkt beigetragen.
(139)
Im Bezugszeitraum bewies der Wirtschaftszweig der Union seine Verbundenheit mit dem Siliciummarkt der Union und verbesserte seine Effizienz spürbar. Der Wirtschaftszweig der Union tätigte erhebliche Investitionen nicht nur in die Steigerung seiner Produktionskapazität, sondern auch in die Entwicklung von Forschung und Technologie für das metallurgische Verfahren zur Herstellung von Silicium mit hohem Reinheitsgrad für die Solarenergieindustrie.
(140)
Da für die kommenden Jahre mit einem wachsenden Einsatz der Solarenergie gerechnet wird, ist der Markt für Solarsilicium ein neuer Markt mit hervorragenden Zukunftsaussichten. Die Teilnahme an diesem neuen Markt ist daher für den Wirtschaftszweig der Union von lebenswichtiger Bedeutung. Zwei Unionshersteller planen den Bau von zwei neuen Fabriken für Solarsilicium in der Union, um die Nachfrage auf dem Unionsmarkt teilweise zu decken. Es sei darauf hingewiesen, dass die Investitionen in diesen neuen Nischenmarkt in hohem Maße davon abhängig sind, dass in der EU weiterhin auf traditionelle Weise Silicium erzeugt wird, da dieses den Rohstoff für die Herstellung von Solarsilicium darstellt.
(141)
Überdies hat einer der Unionshersteller angekündigt, dass er in neue Anlagen in der VR China zu investieren beabsichtigt, um die erwartete gesteigerte Nachfrage des chinesischen Marktes sowohl nach traditionellem als auch nach Solarsilicium zu decken.
(142)
Wie bereits erwähnt, besteht im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen ein hohes Risiko eines erneuten Auftretens der Schädigung, wodurch die jüngsten Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union in Gefahr geraten würden. Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegen die gedumpten Einfuhren aus der VR China liegt daher im Interesse des Wirtschaftszweiges der Union.
3. Interesse der unabhängigen Einführer/Händler
(143)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle ihr bekannten unabhängigen Einführer/Händler. Antworten gingen von zwei unabhängigen Einführern, zugleich Verwender der betroffenen Ware, ein. Auf diese Unternehmen wird weiter unten im Abschnitt zu den Interessen der Verwender eingegangen. Ein Einführer/Händler nahm Kontakt mit der Kommission auf, beantwortete jedoch den Fragebogen nicht.
(144)
Angesichts der Tatsache, dass die Einführer Silicium nicht nur aus der VR China beziehen können, sondern auch von den Unionsherstellern und aus Drittländern wie Norwegen und Brasilien, die keinen Antidumpingzöllen unterliegen und in der Union einen Marktanteil von mehr als 56 % innehaben, wird die Auffassung vertreten, dass der Wettbewerb auf dem Unionsmarkt gewährleistet ist.
(145)
Aus diesem Grund, angesichts der mangelnden Mitarbeit der Händler und wegen des Fehlens von Hinweisen, die auf das Gegenteil schließen lassen, wurde der Schluss gezogen, dass die derzeit geltenden Maßnahmen keine erheblichen negativen Auswirkungen auf ihre finanzielle Lage hatten und dass die Beibehaltung der Maßnahmen die Einführer nicht beeinträchtigen würde.
4. Interesse der Verwender
(146)
Es wird daran erinnert, dass die gegenwärtige, auf die Untersuchung des Dumpingtatbestandes beschränkte Interimsüberprüfung auf Antrag von EUSMET, einer Vereinigung von Verwendern in der chemischen Industrie, eingeleitet wurde. Die Kommission sandte Fragebogen an alle ihr bekannten unabhängigen Verwender und ihre Verbände. Zwölf Verwender arbeiteten an der Untersuchung mit, von denen einige die Haupteinführer von Silicium im Rahmen des Verfahrens der aktiven Veredelung waren. Außerdem arbeitete ein Verwenderverband mit, indem er Stellungnahmen übermittelte.
(147)
Die wichtigsten industriellen Verwender von Silicium in der Union sind die chemische und die Aluminiumindustrie, auf die 60 % bzw. 40 % des Unionsverbrauchs entfallen.
(148)
Für die chemische Industrie ist Silicium der Hauptrohstoff für die Herstellung sowohl von Silikonen, welche insbesondere in der Automobil- und der Bauindustrie äußerst mannigfaltig angewandt werden, als auch von Polysilicium, das in der Elektronik- und in der Solarenergieindustrie Verwendung findet. Der Anteil des Siliciums an den Herstellungskosten der verschiedenen Arten von Silikonen und Polysilicium schwankte in Abhängigkeit vom Herstellungsverfahren für die jeweiligen nachgelagerten Produkte zwischen 2 % und 35 %. Im Durchschnitt lag der Anteil des Siliciums an den Gesamtkosten der Herstellung von Silikonen jedoch zwischen 11 % und 21 %, während er bei Polysilicium zwischen 2 % und 10 % betrug. Bei einem Antidumpingzoll von 19 % wird der Einfluss auf die Herstellungskosten der Verwender aus der chemischen Industrie, die ihr gesamtes Silicium aus der VR China beziehen, auf 2 % bis 4 % geschätzt. Bei anderen Verwendern aus der chemischen Industrie wird der Einfluss geringer sein.
(149)
Einige der bei der Untersuchung mitarbeitenden Unternehmen aus der chemischen Industrie waren die Haupteinführer von chinesischen Silicium im Rahmen des Verfahrens der aktiven Veredelung, das daher keinen Antidumpingzöllen unterlag. Sie machten jedoch geltend, dass sie den Zoll nicht übernehmen oder an ihre Kunden weitergeben könnten und dass die Belastung aufgrund der geltenden Maßnahmen durch das Verfahren der aktiven Veredelung nicht beseitigt würde, da sie beträchtliche Ressourcen für aufwändige zollamtliche und sonstige administrative Verfahren einsetzen müssten. Überdies vertraten sie die Auffassung, dass sie in neue Anlagen in der VR China investieren müssten, um näher an der Quelle für billige Rohstoffe zu sein und wettbewerbsfähiger auf dem asiatischen Markt zu werden.
(150)
Für die Aluminiumindustrie ist Silicium ebenfalls ein wichtiger Rohstoff zur Herstellung von Gusslegierungen durch die Aluminiumhütten. Diese Legierungen werden hauptsächlich in der Automobil- und in der Bauindustrie verwendet. Der Anteil des Siliciums an ihren Herstellungskosten schwankt je nach Qualität des verwendeten und bereits Silicium enthaltenden Schrotts zwischen 8 % und 10 %. Die meisten Aluminiumhütten, die an der Untersuchung mitarbeiteten, bezogen Silicium aus anderen Drittländern, die keinen Antidumpingzöllen unterliegen, da ihre Waren hauptsächlich für den Unionsmarkt bestimmt sind und sie daher das Verfahren der aktiven Veredelung nicht nutzen können. Bei einem Antidumpingzoll von 19 % wird der Einfluss auf die Herstellungskosten der Verwender aus der Aluminiumindustrie, die ihr Silicium ausschließlich aus der VR China beziehen, auf etwa 2 % geschätzt. Für andere Verwender aus der Aluminiumindustrie wird der Einfluss geringer sein. Die Untersuchung ergab, dass die Rentabilität der Aluminiumhütten nicht besonders hoch war und Preissteigerungen bei Silicium sich daher wegen ihres beschränkten Spielraums negativ auf ihre Gewinne auswirken würden.
(151)
Die chemische Industrie beschäftigte etwa 14 000 Personen und die Aluminiumindustrie 6 000. Im Bezugszeitraum stieg die Beschäftigung in der chemischen Industrie um 8 %, während sie in der Aluminiumindustrie stabil blieb.
(152)
Alle Verwender sprachen sich entschieden gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus und begründeten dies damit, dass die Maßnahmen schon zu lange in Kraft seien, dass sie den Preis für Silicium auf dem Unionsmarkt unabhängig von dessen Herkunft künstlich in die Höhe trieben und dass der Wirtschaftszweig der Union während des UZÜ nicht geschädigt worden sei. Angesichts des extrem hohen Marktanteils der chinesischen Ausführer bei Silicium zur aktiven Veredelung und des Wettbewerbs bei dem zum freien Verkehr bestimmten Silicium ist dieses Vorbringen jedoch nicht stichhaltig. Es wurde zwar festgestellt, dass der Wirtschaftszweig der Union zum größten Teil keine Schädigung erlitt, doch muss in einer Auslaufüberprüfung auch die Frage der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung berücksichtigt werden. Wie bereits ausgeführt (siehe insbesondere Randnummer 133), wurde festgestellt, dass diese Wahrscheinlichkeit im vorliegenden Fall gegeben war.
(153)
EUSMET machte geltend, dass im UZÜ auf dem Unionsmarkt Siliciumknappheit geherrscht habe, was dadurch belegt werde, dass Bestellungen einiger Verbandsmitglieder von den Herstellern in Drittländern nicht ausgeführt worden seien. Diese Behauptung war jedoch nicht begründet. Bei der Bewertung der verfügbaren Kapazität auf dem Markt berücksichtigte EUSMET nur die Kapazität der Unionshersteller, ohne die Einfuhren aus Drittländern einschließlich Chinas im Rahmen des Verfahrens der aktiven Veredelung einzubeziehen. Es wird daher weiterhin die Auffassung vertreten, dass keine Knappheit herrschte und dass die Nachfrage auf dem Markt durch die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union und die eingeführten Mengen gedeckt werden konnte.
(154)
EUSMET machte ebenfalls geltend, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft begrenze seine Produktion absichtlich durch jahreszeitliche Schließungen und beschränke daher die Verkäufe auf dem Unionsmarkt, um die Verkaufspreise unter Kontrolle zu halten. Ein Unionshersteller hatte seine Produktion vorübergehend eingestellt, besaß in diesem Zeitraum aber ausreichende Lagerbestände, um seine Kunden entsprechend den bestehenden langfristigen Verträgen zu beliefern. Bei einem weiteren Unionshersteller wurde die Produktion einige Male unterbrochen, doch geschah dies erst nach dem UZÜ und wiederholte sich nicht. Das Vorbringen von EUSMET, die Schließungen seien in der Absicht erfolgt, die Preise zu kontrollieren, wurde daher für unbegründet befunden.
(155)
Die Verwender wünschen verständlicherweise Zugang zu billigen Rohstoffen, um wettbewerbsfähiger zu sein. Sie betrachten die freie Wahl der Bezugsquelle als wesentlich, da ihrer Meinung nach ein unbeschränkter Zugang zu Silicium wegen des bis 2013 zu erwartenden und vor allem mit Solarprojekten zusammenhängenden Anstiegs der Nachfrage künftig an Bedeutung gewinnen wird. EUSMET machte geltend, dass der Anstieg der Nachfrage auf dem Unionsmarkt bis 2013 die angebliche Siliciumknappheit noch verstärken werde. Die zur Stützung dieser Behauptungen vorgelegten Zahlen zeigen indessen, dass der Unionsverbrauch auch im Jahr 2013 noch niedriger sein wird als im Bezugszeitraum. Es gibt daher keinen Grund, warum die Nachfrage nach Silicium in Zukunft nicht gedeckt werden könnte. Die freie Wahl der Bezugsquelle allein kann außerdem die Hinnahme von Dumpingpraktiken nicht rechtfertigen. Der Wettbewerb auf dem Unionsmarkt setzt gleiche Bedingungen für alle Akteure voraus.
(156)
Die Verwender aus der chemischen Industrie wiesen ebenfalls darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union eine wichtige Bezugsquelle bleiben würde, da er die kurzfristige Verfügbarkeit der betroffenen Ware, Versorgungssicherheit und eine höhere Qualität als die chinesischen Bezugsquellen biete.
(157)
Dennoch zeigte die Untersuchung, dass die geltenden Maßnahmen sich nicht negativ auf die Geschäfte der Verwender auswirkten. Vor allem einige Verwender aus der chemischen Industrie erhöhten ihre Siliciumeinfuhren aus der VR China während des Bezugszeitraums beträchtlich, und die meisten von ihnen waren finanziell gesund. Zusammenfassend wurde so wie in den vorangegangenen Auslaufüberprüfungen die Auffassung vertreten, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die industriellen Verwender hätte, wobei allerdings die Höhe der vorgeschlagenen Maßnahmen beträchtlich verringert würde.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(158)
Angesichts des oben dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
I. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(159)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt war, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen, jedoch ihre Höhe zu reduzieren. Nach dieser Unterrichtung wurde allen Parteien eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Einschlägige Stellungnahmen wurden analysiert, führten jedoch nicht zu einer Änderung der wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen beschlossen wurde.
(160)
Als Ergebnis der Interimsüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung und entsprechend Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung sollte auf Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China ein Antidumpingzoll in Höhe der Schadenspanne, auf der die geltenden Maßnahmen beruhen, oder in Höhe der in dieser Überprüfung festgestellten Dumpingspannen eingeführt werden, je nachdem welcher Wert niedriger ist.
(161)
Die Maßnahmen werden folglich in Höhe der festgestellten Dumpingspannen festgelegt, d. h. 16,3 % für die Unternehmensgruppe, der als einziger IB gewährt wurde, und 19,0 % für alle übrigen Unternehmen.
(162)
Auf dieser Grundlage sollten die Maßnahmen, die mit der Verordnung (EG) Nr. 42/2007 (13) des Rates auf Siliciumeinfuhren aus der Republik Korea, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Korea angemeldet oder nicht, ausgeweitet wurden, im Anschluss an eine Untersuchung nach Artikel 13 der Grundverordnung aufrechterhalten werden, jedoch in der unter der Randnummer 161 genannten Höhe.
(163)
Ausführer in der Republik Korea, die einen Antrag auf Befreiung von dem ausgeweiteten Antidumpingzoll nach Artikel 13 Absatz 4 der Grundverordnung zu stellen beabsichtigen, müssen einen Fragebogen beantworten, damit die Kommission feststellen kann, ob eine Befreiung gerechtfertigt ist. Die Befreiung kann gewährt werden, nachdem die Marktsituation der betroffenen Ware, die Produktionskapazität und die Kapazitätsauslastung, die Beschaffung und die Verkäufe sowie die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens von Praktiken, für die es keine hinreichende Begründung oder wirtschaftliche Rechtfertigung gibt, und die Dumpingbeweise geprüft worden sind. Die Kommission würde normalerweise auch einen Kontrollbesuch abstatten. Der Antrag müsste bei der Kommission eingereicht werden, zusammen mit allen sachdienlichen Informationen insbesondere über jegliche Änderung der Tätigkeiten des Unternehmens in Verbindung mit der Herstellung und den Ausfuhrverkäufen der betreffenden Ware -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Silicium, derzeit unter dem KN-Code 2804 69 00 eingereiht, mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alle übrigen Unternehmen
19 %
A999
(3) Die Ausweitung des für die Einfuhren „aller übrigen Unternehmen“ in der Volksrepublik China geltenden endgültigen Antidumpingzolls von 19,0 % auf aus der Republik Korea versandte Einfuhren der in Absatz 1 beschriebenen Ware, ob als Ursprungserzeugnisse der Republik Korea angemeldet oder nicht, wird aufrechterhalten (TARIC-Code 2804690010).
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Anträge auf Befreiung von dem in Artikel 1 Absatz 3 genannten ausgeweiteten Zoll sind schriftlich in einer der Amtssprachen der Union zu stellen und von einer vom Antragsteller bevollmächtigten Person zu unterzeichnen.
(2) Der Antrag ist an folgende Dienststelle zu richten:
Europäische Kommission
Generaldirektion Handel
Direktion B
Büro N-105 04/17
1049 Brüssel
Belgien
Fax + 32 22956505
(3) Nach Artikel 13 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 kann die Kommission, nach Anhörung des Beratenden Ausschusses, per Beschluss die Einfuhren von Unternehmen, die die mit der vorliegenden Verordnung eingeführten Antidumpingmaßnahmen nicht umgehen, von dem in Artikel 1 Absatz 3 genannten ausgeweiteten Zoll befreien.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft und gilt für einen Zeitraum von fünf Jahren.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 25. Mai 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 467/2010 AL CONSILIULUI
din 25 mai 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de siliciu originar din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă la importurile de siliciu originar din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca fiind originar din Republica Coreea, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (2) și (3),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1. Măsurile în vigoare
(1)
În martie 2004, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 398/2004 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de siliciu originar din Republica Populară Chineză („RPC”). Nivelul taxei definitive aplicabil prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 49 %. Măsurile originale fuseseră instituite prin Regulamentul (CEE) nr. 2200/90 (3).
(2)
În ianuarie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 42/2007 al Consiliului (4), taxa antidumping definitivă a fost extinsă la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă produsul este sau nu declarat ca fiind originar din Republica Coreea.
2. Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și de reexaminare intermediară parțială
(3)
În urma publicării, în octombrie 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de siliciu originar din RPC (5), Comisia a primit, la 1 decembrie 2008, o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, Comisia a primit la data de 18 decembrie 2008 o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(4)
Cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă de Euroalliages (Comitetul de legătură al industriilor de aliaje feroase) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoritară, în acest caz 100 %, din producția de siliciu a Uniunii. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.
(5)
Cererea de reexaminare intermediară a fost depusă de EUSMET (European Users of Silicon Metal - Utilizatorii europeni de siliciu metalic), iar obiectul acesteia se limitează la examinarea dumpingului. Această cerere s-a bazat pe elemente de probă prima facie din care a reieșit că circumstanțele care au stat la baza instituirii măsurilor s-au schimbat și că aceste schimbări au un caracter durabil.
(6)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a deschide o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și o reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere a acestor reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) („aviz de deschidere”).
3. Ancheta
(7)
Comisia a informat oficial producătorii din Uniune care au transmis cererea, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/comercianții, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile acestora și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea reexaminărilor.
(8)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China menționați în cereri, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a probabilității reapariției sau continuării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(9)
Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2008.
(10)
Comisia a primit răspunsuri de la 11 societăți sau grupuri de societăți din RPC. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor transmise de societățile respective, a reieșit că doar un mic număr de răspunsuri proveneau de la societăți care exportau către Uniunea Europeană siliciu de producție proprie. Prin urmare, s-a decis că nu era necesară eșantionarea cu privire la producătorii-exportatori chinezi.
(11)
Toate societățile sau grupurile de societăți din RPC menționate anterior și-au declarat, de asemenea, intenția de a solicita examinarea individuală în aplicarea articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(12)
Comisia a trimis producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți drept vizați formulare de cerere pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau pentru tratamentul individual („TI”). Trei dintre exportatorii chinezi au prezentat cereri pentru TEP sau pentru TI, în eventualitatea în care ancheta stabilește că nu sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea acestui statut. Cu toate acestea, unul dintre exportatorii respectivi și-a retras ulterior cererea, în timp ce pentru ceilalți doi s-a dovedit că nu au exportat siliciu de producție proprie către Uniunea Europeană în cursul perioadei de anchetă („PA”). Prin urmare, cererile celor două societăți respective nu au fost evaluate.
(13)
În plus, alte șase societăți sau grupuri de societăți chineze au transmis formulare de solicitare a TI. Cu toate acestea, în cursul anchetei trei societăți au încetat să coopereze. Dintre cele trei grupuri de societăți rămase, unul comercializa produsul în cauză către un comerciant independent. Ancheta nu a putut determina cu exactitate dacă piața Uniunii era destinația finală a vânzărilor. Prin urmare, deoarece acest grup de societăți nu poate fi considerat drept producător-exportator, cererea de acordare a tratamentului individual a trebuit să fie respinsă. Astfel cum se specifică la considerentul 30, pentru o societate în cazul căreia cooperarea era insuficientă în sensul articolului 18 din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe dovezile disponibile. Cererea de acordare a TI transmisă de societatea rămasă a fost considerată admisibilă.
(14)
În final, dintre cele două societăți rămase care au cerut să fie incluse în eșantion și au solicitat examinarea individuală, numai una a transmis un răspuns la chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere. Cu toate acestea, societatea respectivă nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii.
(15)
Comisia a trimis, de asemenea, chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere.
(16)
De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere.
(17)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorii solicitanți din Uniune, de la doisprezece utilizatori, de la două asociații de utilizatori, de la șase producători-exportatori chinezi și de la trei producători din țara analogă.
(18)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul determinării riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producătorii din Uniune care au depus cereri:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spania
-
Ferropem SAS, Chambery, Franța
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Germania
Producători-exportatori din RPC:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Producători din țara analogă (Brazilia):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Utilizatori:
Industria producătoare de aluminiu:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Germania
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italia
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italia
Industria chimică:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Germania
-
Wacker Chemie AG, München, Germania
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Regatul Unit
4. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(19)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2008 („PAR” sau „perioada anchetei de reexaminare”).
(20)
Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(21)
La fel ca în anchetele anterioare, produsul în cauză este siliciul metalic originar din RPC, încadrat la codul NC 2804 69 00 (care conține cel mult 99,99 % siliciu în greutate). De menționat faptul că, din motive inerente clasificării actuale din Nomenclatura combinată, denumirea folosită este „siliciu”. Siliciul cu un grad de puritate mai mare și anume care conține mai mult de 99,99 % de siliciu în greutate, utilizat în principal în industria de semiconductori electronici, este încadrat la un cod NC diferit și nu face obiectul prezentei proceduri.
(22)
Siliciul este produs în cuptoare electrice cu arc scufundat prin reducția carbotermică a cuarțului (de siliciu) în prezența diverselor tipuri de reductori de carbon. Se comercializează sub formă de bucăți, boabe, granule sau pudră conform specificațiilor tehnice recunoscute la nivel internațional în ceea ce privește puritatea sa.
(23)
Siliciul este utilizat, în principal, în două industrii: industria chimică pentru producția metilclorosilanului sau a triclorosilanului și a tetraclorosilanului și industria producătoare de aluminiu pentru producția de aliaje de aluminiu, turnătorii principale și secundare pentru producția de aliaje pentru diferite industrii, în special industria automobilelor și industria construcțiilor.
2. Produsul similar
(24)
Ca și în reexaminările precedente efectuate în perspectiva expirării măsurilor, această anchetă a stabilit că siliciul fabricat în China și exportat către Uniune, siliciul fabricat și vândut pe piața internă din țara analogă (Brazilia) și cel fabricat și vândut în Uniune de producătorii solicitanți din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări de bază.
(25)
În consecință, s-a concluzionat că aceste produse trebuie considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(26)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 12, în cursul anchetei, cele trei societăți care solicitaseră TEP fie nu exportau siliciu de producție proprie către Uniunea Europeană, fie și-au retras cererea. Prin urmare, nu s-a acordat TEP niciunei societăți.
2. Tratamentul individual („TI”)
(27)
Ca regulă generală, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societăților li se poate astfel acorda TI.
(28)
Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
(a)
în cazul unor întreprinderi deținute total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
(b)
prețurile de export, cantitățile exportate, precum și condițiile și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
(c)
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private și trebuie demonstrat că societatea este suficient de independentă de intervenții din partea statului;
(d)
operațiunile de schimb valutar sunt efectuate la cursul pieței;
(e)
intervenția statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale de taxe.
(29)
Se remarcă în primul rând faptul că societatea menționată la considerentul 12, care inițial solicitase acordarea TEP, dar care și-a retras ulterior cererea, și-a retras și cererea privind acordarea TI. Prin urmare, nu s-a mai dat curs acestei solicitări.
(30)
Dintre cele șase societăți sau grupuri de societăți care au solicitat numai acordarea TI, trei au încetat să coopereze, iar una nu a furnizat informațiile necesare în termenele stabilite și, prin urmare, a împiedicat în mod semnificativ ancheta în sensul articolului 18 din regulamentul de bază. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a considerat că acestea nu au cooperat la anchetă, iar concluziile cu privire la aceste societăți s-au bazat pe datele disponibile.
(31)
Cele patru societăți sau grupuri de societăți în cauză au fost informate cu privire la probabilitatea aplicării datelor disponibile și cu privire la motivele care au stat la baza acestei decizii și li s-a acordat posibilitatea de a oferi mai multe explicații în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, nu s-a primit nicio dovadă sau informație din partea niciuneia dintre cele patru societăți, care ar fi putut redresa deficiențele din răspunsurile transmise sau care ar fi putut schimba concluzia potrivit căreia articolul 18 din regulamentul de bază ar trebui să se aplice acestora.
(32)
Dintre cele două grupuri rămase de societăți și astfel cum se indică la considerentul 13, un grup de societăți nu poate fi considerat drept producător-exportator al produsului în cauză și, prin urmare, cererea acestuia de acordare a tratamentului individual nu a fost evaluată.
(33)
Exportatorul rămas s-a dovedit a îndeplini criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(34)
Din cele de mai sus rezultă că TI ar trebui acordat grupului de societăți Jinneng Group.
3. Valoarea normală
3.1. Țară analogă
(35)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii normale determinate într-o țară analogă. Cu toate că Norvegia a fost utilizată drept țară analogă în ancheta inițială și în reexaminările ulterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, ancheta actuală a relevat faptul că circumstanțele referitoare la piața norvegiană se schimbaseră semnificativ. Astfel, producția din Norvegia a scăzut cu aproximativ 20 % între 2005 și 2008, iar importurile de siliciu în Norvegia reprezentau 97 % din consumul intern. În cursul PA a existat un singur producător intern care aproviziona piața internă.
(36)
Prin urmare, Brazilia, astfel cum au sugerat ambii solicitanți, a fost considerată în anunțul de deschidere drept țară terță cu o economie de piață adecvată. Într-adevăr, ancheta a dovedit că Brazilia este cel de-al doilea producător mondial de siliciu, după RPC, iar piața braziliană este foarte competitivă, având 7 producători de siliciu care produc diverse tipuri de siliciu. De asemenea, Brazilia a fost considerată drept piață deschisă cu volumuri de import semnificative, majoritatea provenind din RPC. Cu toate că au fost invitate să-și exprime opinia cu privire la alegerea Braziliei, niciuna dintre părțile interesate nu a exprimat nicio opinie.
(37)
Având în vedere cele de mai sus, pe baza informațiilor disponibile la momentul selectării, s-a concluzionat că Brazilia este țara analogă cea mai potrivită.
3.2. Determinarea valorii normale în țara analogă
(38)
Trei producători din Brazilia au cooperat trimițând informații referitoare la costul și vânzările de siliciu pe piața internă din Brazilia. În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorii respectivi, conform descrierii de mai jos.
(39)
S-a verificat dacă se poate considera că fiecare categorie de produs în cauză vândută în cantități reprezentative pe piața internă braziliană se vinde în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(40)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.
(41)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(42)
În funcție de tipul de produs, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate ale tuturor vânzărilor sau pe baza prețurilor de vânzare medii ponderate doar ale vânzărilor profitabile, pe piața internă a țării analoge în temeiul datelor verificate de la trei producători din țara respectivă.
4. Preț de export
(43)
Toate vânzările la export către Uniunea Europeană efectuate de către unicul producător-exportator căruia i s-a acordat TI s-au realizat printr-un comerciant afiliat cu sediul în RPC iar, ulterior, mărfurile au fost revândute către clienți neafiliați din Uniune. În acest caz, prețul de export s-a stabilit pe baza articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(44)
Industria din Uniune a afirmat că prețurile de export nu au fost stabilite în mod liber, în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (b) din regulamentul de bază. În special, s-a afirmat că „negocierile” privind prețurile erau în desfășurare între autoritățile vamale chineze și exportatori, în vederea stabilirii unui nivel „rezonabil” al prețurilor. Cu toate acestea, dovezile transmise în acest sens nu se refereau la siliciu și s-a considerat, de asemenea, că presupusele „negocieri” menționate nu aveau niciun impact asupra prețului plătit de clientul final, care făcea obiectul unor negocieri libere între părți. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(45)
Industria din Uniune a afirmat, de asemenea, că societatea căreia i s-a acordat TI era o societate cu capital de stat, beneficia de subvenții și desfășura activități comerciale importante care ar permite circumvenția măsurilor. Cu toate acestea, ancheta a relevat faptul că exportatorul în cauză nu mai era deținut de stat în cursul PAR și, prin urmare, nu exista nicio intervenție din partea statului în activitățile comerciale ale acestuia care să permită circumvenția măsurilor. În ceea ce privește subvențiile, afirmația a fost considerată nefondată. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
5. Comparația
(46)
Valoarea normală și prețurile de export s-au comparat pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au făcut modificările solicitate în privința transportului, caracteristicilor fizice, costurilor de inspecție, manipulării și ambalajului, după caz și dacă modificările erau justificate. S-a făcut, de asemenea, o modificare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i), având în vedere faptul că s-a dovedit că comerciantul afiliat îndeplinea funcțiile unui agent care lucrează pe bază de comisioane.
(47)
Ancheta a relevat faptul că s-au perceput taxe de export asupra vânzărilor de siliciu efectuate la export în cursul PA. Având în vedere că taxele au avut efect asupra comparabilității prețurilor, s-a considerat adecvat să se ajusteze prețul de export în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază pentru alți factori care afectează comparabilitatea prețurilor.
(48)
Se remarcă faptul că valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de impozitare indirectă, inclusiv TVA.
(49)
S-a afirmat că faptul că TVA plătită pentru achizițiile de materie primă de siliciu era recuperabil ar trebui să fie luat în considerare în calcularea valorii normale. Cu toate acestea, TVA plătită pentru astfel de achiziții s-a considerat a fi deductibil indiferent de regimul de recuperare a TVA pentru produsele exportate și indiferent de destinația produselor. Faptul că TVA plătită pentru achiziția de materie primă de siliciu era recuperabil este, prin urmare, un factor neutru care nu are niciun impact asupra comparabilității prețului de export și a valorii normale. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(50)
De asemenea, s-a afirmat că metodologia utilizată pentru a lua în calcul impozitarea indirectă era diferită de cea utilizată în alte cazuri și că TVA pentru vânzările la export ar trebui să fi fost dedusă din prețul de export. Se remarcă faptul că articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază stipulează că o ajustare referitoare la impozitarea indirectă poate fi efectuată numai la valoarea normală și în condițiile descrise în articolul menționat anterior, care nu se întrunesc în cazul de față. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
6. Marja de dumping
6.1. Pentru societatea căreia i s-a acordat TI
(51)
Marja de dumping pentru singurul producător-exportator căruia i s-a acordat TI a fost stabilită de societate prin compararea prețurilor de export franco-fabrică medii ponderate, în funcție de NCP, cu valoarea normală corespunzătoare țării analoge, astfel cum este stabilită mai sus.
(52)
Marja de dumping pentru singurul producător-exportator căruia i s-a acordat TI, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 16,3 %.
6.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(53)
Pentru a calcula marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat la anchetă, s-a stabilit mai întâi gradul de cooperare. Gradul de cooperare poate fi considerat scăzut, respectiv mai puțin de 1 % din importurile totale din RPC. Prin urmare, marja de dumping pentru societățile care nu au cooperat la anchetă s-a stabilit prin compararea valorii medii de import a siliciului provenit din China, astfel cum este înregistrată de Eurostat, ajustată corespunzător după excluderea vânzărilor efectuate de societatea căreia i s-a acordat TI în funcție de valoarea normală corespunzătoare pentru țara analogă, astfel cum este stabilită mai sus.
(54)
O parte a afirmat că nivelul de cooperare nu fusese evaluat corect, deoarece un exportator care a cooperat la anchetă exportase cantități importante de siliciu către Uniune. În aceste condiții, s-a afirmat că informațiile primite de la exportatorul respectiv ar fi trebuit să fie folosite pentru a calcula marja de dumping la nivel național, astfel cum s-a procedat în reexaminarea menționată la considerentul 1. Aceste afirmații au fost respinse deoarece s-a constatat că prețurile pe care le practica societatea respectivă față de societatea sa afiliată din Uniune nu erau stabilite în condiții de deplină concurență.
(55)
Pe de altă parte, s-a afirmat că în vederea determinării marjei de dumping naționale ar fi trebuit să fie utilizate datele transmise de importatorii care au cooperat la anchetă. Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 54, o mare parte a cantităților importate de aceste părți care au cooperat la anchetă nu au fost importate în condiții de deplină concurență și, prin urmare, prețurile nu au fost considerate fiabile. Restul importurilor au fost considerate insuficient de reprezentative din punct de vedere al cantităților pentru a putea servi drept bază pentru taxa națională. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(56)
În urma publicării rezultatelor anchetei, comentariile primite referitoare la gama de produse la valoare normală au fost luate în considerare la stabilirea marjei naționale de dumping. Astfel, comparația s-a efectuat prin utilizarea informațiilor transmise de importatorii care au cooperat la anchetă referitoare la tipurile de produs.
(57)
Pe această bază, marja națională de dumping s-a stabilit la 19,0 % din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
D. CARACTERUL DURABIL AL MODIFICĂRII CIRCUMSTANȚELOR ȘI PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
1. Caracterul durabil al modificării circumstanțelor
(58)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă circumstanțele modificate referitoare la dumping pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.
(59)
Pentru a examina dacă nivelul marjei de dumping constatat în cursul PAR are un caracter durabil, au fost luate în considerare evoluția prețurilor de export și valoarea normală.
(60)
În primul rând se remarcă faptul că marja de dumping constatată în cursul ultimei reexaminări (7), și anume 12,5 %, este mai apropiată de nivelul constatat în cursul actualei proceduri decât de nivelul existent al măsurilor.
(61)
În ceea ce privește prețurile de export PAR, datele Eurostat arată că acestea au scăzut cu aproximativ 15 % în cursul primelor nouă luni din 2009.
(62)
În ceea ce privește valoarea normală, ancheta a relevat faptul că aceasta a scăzut într-un mod asemănător în cursul aceleiași perioade. Prin urmare, marja de dumping pentru exporturile de siliciu pentru primele nouă luni ale anului 2009 ar fi la un nivel similar cu cel constatat în cursul PAR.
(63)
Cele de mai sus demonstrează faptul că prețurile de export practicate în China sunt mai apropiate de prețurile practicate la nivel mondial decât cele din vremea în care s-au instituit măsurile inițiale (8).
(64)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că nivelul de dumping constatat în cursul PAR are un caracter durabil.
2. Probabilitatea continuării dumpingului la nivelurile constatate în reexaminarea intermediară
(65)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat probabilitatea ca nivelul dumpingului constatat în cursul reexaminării intermediare să continue în cazul eliminării măsurilor.
(66)
În ceea ce privește probabilitatea continuării dumpingului, s-au examinat evoluția producției și capacității de producție, precum și evoluția probabilă a vânzărilor la export către Uniunea Europeană și către piețele altor țări terțe.
3. Capacitatea de producție, volumul producției și consumul în RPC
(67)
Capacitatea totală de producție a siliciului în RPC a trebuit să fie estimată. În timp ce statisticile (9) transmise de părțile vizate au indicat o capacitate totală de 2,2 milioane de tone în 2008, ancheta a relevat faptul că această cifră era clar supraestimată deoarece aceasta nu ținea cont de un număr semnificativ de închideri de furnale (datorate, de exemplu, restructurării industriei producătoare de siliciu, crizei economice și cutremurului produs în provincia Sichuan în 2008) și nici de instabilitatea furnizării de energie în unele regiuni care determina, de fapt, o capacitate mai scăzută decât cea înregistrată în statisticile disponibile. După efectuarea ajustărilor corespunzătoare, capacitatea efectivă de producție a fost estimată, prin urmare, la aproximativ 1,5 milioane de tone, care corespund unei creșteri de cel puțin 25 % față de capacitatea din 2002 (perioada de anchetă a reexaminării efectuată anterior în perspectiva expirării măsurilor care a fost menționată la considerentul 1) care fusese estimată între 600 000 și 1,2 milioane de tone (10).
(68)
EUSMET a afirmat că transmisese un calcul detaliat pentru capacitatea de producție a Chinei, utilizând o rată de producție de 40 %. Capacitatea estimată a acesteia era de 1,16 milioane de tone. Această afirmație s-a dovedit, totuși, a fi nefondată, în special deoarece nu s-a furnizat niciun document doveditor referitor la rata de producție utilizată. Rata de producție utilizată de Comisie derivă din datele verificate furnizate de principalii producători din RPC care au cooperat la anchetă și, prin urmare, a fost considerată drept cea mai fiabilă informație disponibilă în acest sens. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(69)
Aceeași parte a afirmat, de asemenea, că furnalele care au o capacitate mai mare sau egală cu un anumit prag vor fi desființate ca urmare a unei decizii guvernamentale, fapt care va reduce și mai mult capacitatea totală a Chinei. Cu toate acestea, ancheta a relevat faptul că politica guvernamentală în cauză nu se aplica întregului teritoriu al Chinei. EUSMET nu a furnizat nicio dovadă care să indice numărul de furnale în cauză și impactul asupra capacității totale. De asemenea, în urma anchetei nu a reieșit nicio reducere semnificativă a capacității din acest motiv. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(70)
EUSMET a afirmat, de asemenea, că capacitatea de producție ar fi apropiată de volumul vânzărilor RPC din 2008, și anume 960 000 de tone, fără a susține, însă, această afirmație cu nicio dovadă. În plus, diverși factori au avut un impact asupra volumului vânzărilor (precum producția pentru stoc, aprovizionarea cu materii prime și problemele de logistică datorate Jocurilor Olimpice) și, prin urmare, s-a considerat că volumul vânzărilor nu poate fi considerat drept egal cu capacitatea de producție. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(71)
În ceea ce privește volumul producției de siliciu, pe baza informațiilor disponibile, ancheta a relevat faptul că volumul producției a crescut semnificativ cu 79 % de la 535 000 de tone în 2002 la 960 000 de tone în cursul PAR. Prin urmare, capacitățile disponibile au fost estimate, cu prudență, la aproximativ 540 000 de tone în cursul PAR, cifră care este apropiată de consumul total UE în cursul PAR și care reprezintă aproape dublul consumului intern de siliciu în China în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul 72).
(72)
Ancheta a relevat, de asemenea, faptul că este probabil ca consumul din China, care reprezenta aproximativ 280 000 de tone în cursul PAR, să crească în anii următori, astfel cum se specifică în considerentul 73. Creșterea consumului trebuie văzută drept o combinație de factori și măsuri de politică în domeniul industriei producătoare de siliciu și al industriei derivate din aceasta. În RPC, industria care derivă din industria producătoare de siliciu este în curs de dezvoltare, s-au făcut diverse investiții și se planifică efectuarea altor investiții în viitorul apropiat pentru a satisface cererea în creștere de produse derivate. În plus, autoritățile chineze au introdus restricții asupra importurilor din anumite surse (de ex. Germania, Regatul Unit, Japonia și SUA) cu privire la un produs derivat important (siloxan) care provenea în cantități însemnate din țările respective.
(73)
Cu toate că este dificil să se estimeze impactul exact al măsurilor de politică, printre care și restructurarea industriei producătoare de siliciu, unele părți interesate au indicat faptul că cererea din RPC va ajunge la un nivel de 580 000 de tone până la sfârșitul anului 2011. Această estimare a fost considerată drept rezonabilă.
(74)
Cu toate acestea, chiar dacă se ține seama de previziunea menționată anterior privind cererea internă și chiar dacă exporturile chineze către alte piețe ar atinge nivelurile ridicate din anul 2008 (a se vedea considerentul 79), supracapacitatea ar fi încă semnificativă (aproximativ 240 000 de tone în 2011). Se observă, de asemenea, faptul că, având în vedere procesul actual de restructurare, este posibil să crească nu numai cererea din RPC, ci și capacitatea de producție și volumul acesteia.
(75)
În ceea ce privește creșterea probabilă a capacității de producție în RPC, EUSMET a furnizat informații privind planificarea construirii unor fabrici producătoare de siliciu și a afirmat că majoritatea fabricilor respective nu vor fi construite. Afirmația respectivă se baza, în mod special, pe comentarii primite din partea membrilor săi și nu era susținută cu dovezi. De asemenea, s-a afirmat că, în eventualitatea în care capacitatea de producție chineză ar crește, această creștere s-ar datora în principal unui proiect planificat de un producător din Uniune care ar adăuga 100 000 MT/an la capacitatea de producție a RPC. Informațiile transmise de EUSMET nu au fost susținute cu dovezi și, prin urmare, afirmația acesteia a fost respinsă.
(76)
În această privință, EUSMET a afirmat că consumul intern din China depășise cu mult creșterea producției și că acesta va continua să crească. Prin urmare, volumul de producție din RPC nu poate satisface în mod adecvat cererea de pe piața internă a Chinei. Astfel cum s-a menționat anterior, nu se poate contesta creșterea probabilă, în viitor, a cererii de pe piața internă din China. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat anterior, constatările anchetei nu au confirmat afirmațiile EUSMET. EUSMET nu a cuantificat creșterea cererii sau a volumului de producție viitor în China și nici nu a furnizat altă informație sau dovadă în sprijinul afirmației sale, care a fost, prin urmare, respinsă.
4. Volumul și prețul importurilor din RPC către UE și către piețele altor țări terțe
(77)
Volumul exporturilor chineze către UE au crescut cu 113 % în cursul perioadei examinate, în pofida măsurilor în vigoare. În ceea ce privește prețurile, în pofida unei tendințe de creștere în cursul PAR, acestea au rămas în perioada examinată sub nivelul prețurilor de vânzare practicate în UE de industria Uniunii. Astfel cum s-a specificat la considerentele 54 și 62, prețurile de export de siliciu către UE s-au aflat, de asemenea, la niveluri de dumping semnificative, atât în cursul PAR, cât și ulterior.
(78)
Nivelul prețurilor din UE încă era mai ridicat decât cel al prețurilor practicate pe piețele altor țări terțe. Astfel se explică, în parte, interesul deosebit manifestat de exportatorii chinezi pentru piața Uniunii, în pofida măsurilor antidumping în vigoare. În acest context se observă, de asemenea, faptul că exportatorii chinezi au eludat măsurile antidumping în vigoare prin intermediul tranzitului prin Republica Coreea (11), fapt care susține concluzia potrivit căreia exportatorii chinezi sunt deosebit de interesați de piața Uniunii.
5. Volumul și prețurile exporturilor chineze către țări terțe
(79)
Exporturile chineze către piețele altor țări terțe au fost semnificative în ceea ce privește volumul, depășind volumul exporturilor către Uniunea Europeană. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că prețurile franco bord către țări terțe erau, în medie, cu între 4 % și 14 % mai mici decât prețul de export către UE în anul 2008 și, respectiv, în primele nouă luni din 2009 (12).
(80)
EUSMET a afirmat că, în cadrul constatării Comisiei privind prețurile de export chineze care, în medie, erau mai ridicate față de Uniune, nu s-a ținut cont de gama de produse de pe alte piețe. Se menționează faptul că EUSMET nu a furnizat nicio dovadă în sprijinul acestei afirmații. De asemenea, aceasta nu a furnizat nicio informație sau explicație referitor la măsura în care gama de produse exportate către țări terțe ar fi, de fapt, diferită. Dovezile furnizate cu privire la diferențele de preț dintre tipurile de produse erau legate, în plus, numai de piața UE și se refereau la o perioadă situată cu mult înaintea PAR, și anume 2001/02. Prin urmare, acestea nu au putut fi considerate drept o bază suficient de precisă pentru stabilirea diferențelor de preț dintre tipurile de produse în cursul PAR și ulterior acesteia. În orice caz, informațiile disponibile cu privire la PAR nu au afectat concluziile de la considerentul 79. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(81)
Cu excepția SUA, care este protejată de taxe antidumping ridicate (139,49 %) împotriva siliciului provenit din RPC, exporturile chineze au avut acces liber către alte piețe majore ale țărilor terțe.
(82)
EUSMET a afirmat că piața asiatică ar fi principala destinație pentru siliciul din China și că creșterea de pe piața japoneză și cea coreeană va fi semnificativă. Este de necontestat faptul că Asia este principala destinație pentru siliciul din China. Cu toate acestea, deși este posibilă creșterea, în anii următori, a consumului pe piața japoneză și cea sud coreeană, nu se preconizează că această creștere a consumului va a fi destul de mare pentru a absorbi supracapacitatea importantă a Chinei. În plus, ancheta a relevat faptul că piața japoneză, care este principala piață de export pentru China, este saturată cu siliciu din China.
(83)
EUSMET a afirmat că, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, modurile de aprovizionare pentru utilizatorii din industria chimică nu ar fi afectate. Cu toate acestea, ancheta nu a confirmat această afirmație deoarece diverși utilizatori (aplicații chimice și pentru producția de aluminiu) au declarat că, într-adevăr, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, s-ar aproviziona din China în cantități mai mari. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(84)
Având în vedere cele de mai sus, se preconizează că, în cazul în care se va permite expirarea măsurilor, capacitățile disponibile chineze vor fi expediate către piața Uniunii.
(85)
Având în vedere faptul că importurile către UE în cursul PAR au făcut obiectul unui dumping, este foarte probabil ca dumpingul să continue în cazul în care se va permite expirarea măsurilor. Acest fapt este dovedit de evoluția înregistrată ulterior PAR, când prețurile importurilor de siliciu din RPC au continuat să se mențină la niveluri inferioare celor din cursul PAR (a se vedea considerentul 131).
6. Concluzie
(86)
Ancheta a arătat că volumul exporturilor produsului în cauză către UE a crescut semnificativ în perioada examinată, iar nivelul dumpingului constatat pentru aceste importuri a fost important în cursul PAR.
(87)
Având în vedere capacitățile disponibile în RPC în cursul PAR și în pofida creșterii cererii interne, este foarte probabil ca, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, cantități mari de siliciu să fie exportate către UE la prețuri de dumping. Într-adevăr, cererea internă din RPC nu va putea absorbi capacitățile disponibile, iar piața UE este singura piață semnificativă spre care ar putea fi exportate capacitățile excedentare. Piața UE este, cu adevărat, o piață atractivă pentru exportatorii chinezi deoarece prețurile practicate față de clienții UE sunt, în medie, mai ridicate decât cele practicate față de clienții din țări terțe. Interesul exportatorilor chinezi pe piața UE este, de asemenea, confirmat de practicile de circumvenție din trecut.
(88)
S-a concluzionat, prin urmare, că există o probabilitate de continuare a dumpingului.
E. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(89)
Cei trei producători reclamanți din Uniune au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă. Producția reclamanților constituie producția totală din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
F. SITUAȚIA REFERITOARE LA PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(90)
A fost necesar să se indexeze datele specifice referitoare la industria și consumul din Uniune, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, deoarece industria uniunii include numai trei producători, dintre care doi aparțin aceluiași grup. A trebuit ca datele Eurostat să fie ajustate pentru a se ține cont de datele pentru care statele membre au solicitat tratament confidențial cu privire la importurile de siliciu ale acestora și din acest motiv a fost necesar ca datele respective să fie indexate.
2. Consum la nivelul Uniunii
Tabelul 1
Consumul în Uniune (pe baza volumului vânzărilor)
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
115
118
121
Tendință anuală
-
15 %
3 %
3 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune și statistici Eurostat ajustate.
(91)
Consumul din Uniune s-a bazat pe volumul combinat al vânzărilor industriei Uniunii în interiorul acesteia și pe volumul importurilor provenite din țări terțe, conform datelor Eurostat ajustate.
(92)
Pe această bază și astfel cum se arată în tabelul 1, consumul la nivelul Uniunii a crescut în mod semnificativ în perioada examinată, și anume cu 21 %.
3. Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPC
Tabelul 2
Importuri din RPC în volum, cotă de piață și preț de import
Indice
2005
2006
2007
PAR
Volumul importurilor
100
183
168
213
Cotă de piață
100
159
143
176
Preț de import CIF EUR/tone
100
106
120
188
Sursă: statistici Eurostat ajustate.
(93)
În perioada examinată, volumul importurilor din RPC a crescut cu 113 %, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 21 %. Cifrele includ importurile de siliciu din Republica Coreea, deoarece în 2007 măsurile au fost extinse și pentru țara respectivă ca urmare a unei proceduri anti-circumvenție. În pofida măsurilor antidumping în vigoare, cota de piață a Chinei a crescut cu șaptezeci și șase de puncte procentuale în perioada examinată și este cu multe peste cota de piață de 3,9 % deținută în 2002, PAR a anchetei anterioare. Cu toate acestea, vasta majoritate, și anume aproximativ 90 % din cantitățile importate din RPC, erau plasate în temeiul regimului de perfecționare activă, beneficiind de suspendarea plății taxelor.
(94)
Prețurile medii de import din RPC au crescut cu 88 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, o creștere mai pronunțată a prețurilor s-a produs între 2007 și PAR.
(95)
Prețul mediu franco fabrică practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii CIF practicate de China la frontiera Uniunii. Aceste prețuri au provenit din cifrele Eurostat ajustate și au inclus costurile post-import și taxele vamale și antidumping. Comparația a arătat că prețurile de import practicate de China nu au subcotat prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Prețurile medii de import practicate de China au inclus, de asemenea, vânzările de siliciu din China destinat perfecționării active. Ar trebui notat faptul că prețurile siliciului destinat perfecționării active, care reprezenta vasta majoritate a importurilor chineze, s-au dovedit a fi, în medie, cu 15 % mai ridicate în cursul PAR decât prețurile siliciului destinat comerțului liber.
(96)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile de import chineze pentru cantitățile destinate comerțului liber ar fi subcotat cu 12 % prețurile practicate de industria Uniunii.
4. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din alte țări terțe
Tabelul 3
Importurile din alte țări terțe (volum)
Indice
2005
2006
2007
PAR
Norvegia
100
114
100
113
Brazilia
100
113
123
93
Rusia
100
39
114
116
Bosnia și Herțegovina
100
202
165
174
Alte țări terțe
100
110
101
118
Total
100
112
112
110
Cotă de piață
100
97
95
91
Sursă: Eurostat.
Tabelul 4
Importurile din alte țări terțe (prețuri medii)
Indice
2005
2006
2007
PAR
Norvegia
100
93
101
128
Brazilia
100
98
108
149
Rusia
100
130
116
170
Bosnia și Herțegovina
100
102
116
163
Alte țări terțe
100
112
116
119
Total
100
100
108
145
Sursă: Eurostat.
(97)
În timp ce volumele totale de siliciu importate din alte țări terțe decât RPC și Republica Coreea au crescut cu 10 % în perioada examinată, cota lor de piață a scăzut cu nouă puncte procentuale în cursul PAR. Principalii exportatori către Uniune au fost Brazilia, Norvegia și Rusia, în timp ce Bosnia și Herțegovina a constituit o nouă sursă de aprovizionare.
(98)
Prețurile de import din țările respective au crescut cu 45 % în cursul perioadei examinate. Acestea au fost, în medie, cu 15 % mai ridicate decât prețurile practicate de China, cu excepția PAR, când au fost cu 5 % mai scăzute.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
Tabelul 5
Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii
Indice
2005
2006
2007
PAR
Producția
100
94
108
107
Tendință anuală
-
-6 %
14 %
0 %
Capacitatea de producție
100
102
112
114
Tendință anuală
-
2 %
11 %
2 %
Gradul de utilizare a capacității
100
92
96
94
Tendință anuală
-
-8 %
3 %
-2 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(99)
Producția industriei din Uniune a crescut cu 7 % în cursul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a înregistrat o creștere totală de 14 % în perioada examinată, ca urmare a investițiilor. Cu toate acestea, gradul de utilizare a capacității a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Această evoluție trebuie să fie plasată în contextul creșterii importante a consumului la nivelul Uniunii, cu 21 %, în timpul aceleiași perioade.
5.2. Stocurile
Tabelul 6
Stocurile
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
91
82
82
Tendință anuală
-
-9 %
-9 %
0 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(100)
Stocurile au scăzut cu 18 % în perioada examinată. Această scădere se datorează nivelului ridicat al cererii, în special în anul 2007 și în cursul PAR, aceste perioade fiind extrem de favorabile în cadrul ciclului economic. Stocurile din 2005 au reprezentat aproximativ 27 % din volumul de vânzări în UE ale industriei din Uniune, în timp ce în cursul PAR acestea au scăzut până la 19 % din volumul vânzărilor în UE.
5.3. Vânzări, cotă de piață și prețuri
Tabelul 7
Volumul și valoarea vânzărilor
2005
2006
2007
PAR
Volumul vânzărilor (indice)
100
103
116
118
Tendință anuală
-
3 %
13 %
2 %
Valoarea vânzărilor (indice)
100
105
132
178
Tendință anuală
-
5 %
27 %
45 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
Tabelul 8
Cota de piață a industriei din Uniune
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
89
98
98
Tendință anuală
-
-11 %
9 %
-1 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune, statistici Eurostat ajustate.
Tabelul 9
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
102
114
150
Tendință anuală
-
2 %
12 %
37 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(101)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a crescut cu 18 % în cursul perioadei examinate. În același timp, valoarea vânzărilor a crescut cu 78 %, creșterile majore producându-se în 2007 și în cursul PAR, ca urmare a creșterii cererii pe piața siliciului. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale în cursul PAR. Scăderea cotei de piață a industriei din Uniune, precum și scăderea gradului de utilizare a capacităților în perioada examinată, astfel cum se menționează la considerentul 99 au arătat că industria din Uniune nu a reușit să profite pe deplin de creșterea cererii și a consumului pe piața siliciului, în special în ceea ce privește cota de piață.
(102)
Prețurile unitare de vânzare practicate de industria din Uniune au crescut substanțial în 2007 și în cursul PAR deoarece în cei doi ani respectivi s-a manifestat o cerere ridicată pe piața siliciului, care a dus la prețuri excepțional de mari. În perioada examinată, prețurile medii practicate de industria din Uniune au crescut cu 50 %. Creșterea substanțială a prețurilor de vânzare împreună cu creșterea mai moderată a costului de producție au avut o contribuție majoră la ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.
5.4. Factori care afectează prețurile la nivelul Uniunii
(103)
Nivelul ridicat al cererii pe tot parcursul perioadei examinate a dus la o creștere importantă a prețurilor. Nivelul prețurilor importurilor din țări terțe, inclusiv din RPC, a urmat aceeași tendință crescătoare ca și prețurile practicate de industria din Uniune.
(104)
În perioada examinată, costurile unitare de producție medii au crescut cu 21 %, în timp ce creșterea corespunzătoare a prețului unitar de vânzare mediu a fost de 50 %.
5.5. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
Tabelul 10
Ocuparea forței de muncă
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
93
91
100
Tendință anuală
-
-7 %
-2 %
9 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
Tabelul 11
Productivitatea
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
101
119
108
Tendință anuală
-
1 %
18 %
-11 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
Tabelul 12
Salariile (EUR/angajat)
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
94
107
117
Tendință anuală
-
-6 %
13 %
10 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(105)
Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada examinată, în timp ce salariul mediu a crescut cu 17 %. Productivitatea a crescut cu 8 % în cursul aceleiași perioade, ca urmare a creșterii volumului producției.
5.6. Rentabilitatea
Tabelul 13
Rentabilitatea
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
161
389
671
Tendință anuală
-
61 %
228 %
282 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(106)
Rentabilitatea industriei din Uniune a crescut de aproape șase ori din 2005 până la PAR, atingând un nivel ridicat în cursul PAR. Acest fapt a determinat creșterea profiturilor în 2007 și în cursul PAR, ca urmare a creșterii prețurilor de vânzare datorată cererii ridicate pe piața siliciului în contextul condițiilor economice preponderent extrem de favorabile. Această creștere a fost posibilă în pofida unei creșteri de 21 % a costurilor de producție, în aceeași perioadă.
5.7. Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
Tabelul 14
Investițiile și randamentul investițiilor
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
135
310
717
Tendință anuală
-
35 %
174 %
408 %
ROI
7 %
14 %
47 %
96 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(107)
Investițiile au crescut semnificativ în cursul perioadei examinate, mai precis de șase ori, ceea ce reprezintă aproximativ 30 % din profitul obținut. Industria din Uniune și-a dovedit angajamentul față de piața siliciului din Uniune, deoarece investițiile efectuate au determinat creșterea capacității de producție, fie prin instalarea de echipamente noi, fie prin modernizarea echipamentelor existente. În plus, industria din Uniune a investit în procesul metalurgic de producere a siliciului cu grad ridicat de puritate destinat utilizării în industria energiei solare. Acest nou produs are perspective foarte bune pentru viitor.
(108)
Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare al produsului exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor corporale alocate produsului, a crescut în mod remarcabil în perioada examinată. Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria din Uniune ar fi avut probleme majore în mobilizarea capitalurilor.
5.8. Fluxul de numerar
Tabelul 15
Fluxul de numerar
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
114
348
672
Tendință anuală
-
14 %
233 %
325 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(109)
Fluxul de numerar a urmat o tendință pozitivă similară cu cea a rentabilității, crescând în mod semnificativ în perioada examinată.
5.9. Creșterea
(110)
În perioada examinată, industria din Uniune nu a reușit să profite pe deplin de creșterea importantă a consumului, producând în acest timp la 80 % din capacitatea sa, și a pierdut două puncte procentuale din cota sa de piață. În pofida măsurilor în vigoare, în special importurile chinezești au răspuns la creșterea consumului, prin intermediul marilor cantități care au fost plasate în temeiul regimului de perfecționare activă.
5.10. Amploarea marjei de dumping
(111)
În cursul PAR, în pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, deși la niveluri mai reduse decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza atât a datelor obținute de la singurul producător-exportator cooperant căruia i s-a acordat TI, cât și a calculelor bazate pe datele disponibile.
5.11. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior
(112)
Într-un context economic pozitiv, industria din Uniune a fost în măsură să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare, în special în ceea ce privește volumul vânzărilor, prețurile de vânzare și rentabilitatea. Se reamintește, totuși, faptul că marjele de dumping au rămas importante.
5.12. Activitatea de export a industriei din Uniune
Tabelul 16
Volumul exporturilor industriei din Uniune
2005
2006
2007
PAR
Indice
100
72
168
27
Tendință anuală
-
-28 %
96 %
- 141 %
Sursă: răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune.
(113)
Exporturile de siliciu ale industriei din Uniune au scăzut cu peste jumătate în perioada examinată, în special în cursul PAR. În timp ce în termeni comparativi această scădere poate părea dramatică, în termeni absoluți ea este mai puțin însemnată, deoarece industria din Uniune nu este orientată către export. Producătorii din Uniune sunt ferm angajați față de piața Uniunii. Cu toate acestea, ar trebui observat faptul că unii dintre producătorii din Uniune dețin societăți afiliate în afara Uniunii, care produc și vând pe piețele respective, diminuând în acest fel nevoia de export din partea Uniunii.
5.13. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(114)
Măsurile antidumping au avut un impact pozitiv vizibil asupra situației industriei din Uniune. În perioada examinată, toți indicatorii principali ai prejudiciului precum producția, stocurile, volumul vânzărilor, prețurile de vânzare, investițiile, rentabilitatea și fluxul de numerar au înregistrat evoluții pozitive. Profitul realizat în cursul PAR reflectă faptul că acesta a fost realizat în cursul unei perioade extrem de favorabile din ciclul economic.
(115)
În ceea ce privește cota de piață a industriei din Uniune, tendința ușor descendentă ar putea fi considerată ca semn de prejudiciu, în sensul că, în pofida capacității de producție disponibile, industria din Uniune nu a reușit să profite de creșterea consumului.
(116)
În concluzie, ținând seama de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material în perioada examinată. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.
G. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Sinteza analizei privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției unui dumping prejudiciabil
(117)
Se reamintește faptul că, în pofida măsurilor în vigoare, importurile din China au crescut substanțial și au preluat majoritatea cotei de piață pierdute de importurile din țări terțe. Producătorii-exportatori din RPC au continuat să practice dumpingul la niveluri semnificative. Pe baza acestor fapte, nu există nici un motiv să se considere că RPC nu va continua să practice dumpingul. În plus, dacă în cursul PAR măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile de import chineze pentru cantitățile destinate comerțului liber ar fi subcotat cu 12 % prețurile practicate de industria Uniunii.
(118)
Se observă, de asemenea, faptul că în 2007, în urma unei proceduri anti-circumvenție, măsurile au fost extinse la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă produsul era sau nu declarat ca provenind din Republica Coreea. Extinderea măsurilor a avut un efect pozitiv deoarece importurile de siliciu din Republica Coreea au scăzut dramatic.
(119)
Ancheta a dovedit că producătorii chinezi dețineau capacități disponibile semnificative în cursul PAR, și anume în jur de 540 000 de tone. În pofida creșterii preconizate a cererii în RPC, după cum se arată la considerentul 74, se preconizează că supracapacitatea va persista în anii următori.
(120)
Astfel cum s-a menționat anterior, piața Uniunii este o piață de desfacere majoră pentru China, deoarece cealaltă piață majoră de export, și anume SUA, are în vigoare măsuri antidumping instituite împotriva RPC și, prin urmare, această piață nu este, practic, accesibilă pentru exporturile chineze.
(121)
Prețurile de import practicate de RPC s-au dovedit a fi mai scăzute, în medie, cu 15 % decât cele practicate de țările terțe și numai în cursul PAR acestea au fost mai ridicate cu 5 %. Având în vedere interesul producătorilor-exportatori chinezi pentru piața Uniunii, se preconizează ca, în cazul abrogării măsurilor, un volum imens de exporturi la prețuri inferioare celor practicate de țările terțe să fie direcționat către piața Uniunii, cu un puternic efect general represiv asupra prețurilor.
(122)
EUSMET a afirmat că cota de piață de 56 % deținută de importurile din țări terțe comparată cu cota de piață relativ scăzută deținută de importurile chineze ar fi avut un impact mai decisiv asupra cotei de piață deținute de producătorii din Uniune în cursul PAR, în special având în vedere faptul că importurile din țări terțe erau la prețuri cu 5 % mai scăzute decât cele din China. În această privință, s-a constat că, în pofida faptului că prețurile importurilor din țări terțe erau mai scăzute cu 5 % în cursul PAR decât cele ale importurilor din RPC, cota de piață a importurilor din țări terțe a scăzut cu 4 % între 2007 și PAR, în comparație cu o creștere de 34 % a cotei de piață a importurilor din RPC (a se vedea tabelele 2 și 3). În aceeași perioadă, cota de piață a industriei din Uniune a fost stabilă. În aceste condiții, nu se poate concluziona că importurile din țări terțe au avut un impact decisiv asupra cotei de piață deținute de industria din Uniune în RPC.
(123)
S-a afirmat că, la momentul evaluării evoluției probabile a prețurilor de export chineze, Comisia nu a ținut cont de creșterea probabilă a costului de producție, datorată în special costurilor mai ridicate legate de electricitate, întreruperilor de furnizare a energiei electrice, creșterii costului investițiilor, inflației ridicate, creșterii prețului materiilor prime și a costurilor de transport internațional. Chiar dacă costurile legate de electricitate ar crește în China, această creștere nu este singurul element semnificativ legat de costuri. În plus, nu s-a transmis nicio indicație cu privire la amploarea unei astfel de creșteri și privind impactul exact asupra costurilor totale și a prețurilor de vânzare rezultate din acestea. În ceea ce privește celelalte elemente, acestea sunt pur speculative și/sau nu sunt susținute cu suficiente dovezi sau cuantificate astfel încât să poată duce la concluzii semnificative. De asemenea, trebuie reținut faptul că este greșit să se presupună că prețurile de export se bazează neapărat pe nivelul costurilor de producție, deoarece diverși alți factori - precum politicile guvernamentale sau problemele legate de cerere și ofertă - pot avea, de asemenea, un impact asupra nivelului prețurilor.
(124)
De asemenea, s-a constatat că pe piețele țărilor terțe în care nu sunt în vigoare măsuri antidumping prețurile de export chineze s-au situat în cursul PAR la niveluri inferioare prețurilor practicate față de Uniune.
(125)
Prin urmare, s-a concluzionat că există o continuare a dumpingului, precum și probabilitatea riscului de majorare a volumului importurilor care exercită o presiune descendentă asupra prețurilor la nivelul Uniunii, cel puțin pe termen scurt, în cazul abrogării măsurilor. Pe baza acestor fapte, nu există niciun motiv să se considere că prețurile practicate de RPC vor crește. În consecință, există probabilitatea reapariției prejudiciului deoarece această situație ar afecta în mod negativ rentabilitatea industriei din Uniune, precum și redresarea financiară a acesteia care a fost remarcată în cursul PAR.
2. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune - indicații și evoluție probabilă în timpul perioadei ulterioare PAR
(126)
Într-o perioadă de creștere a consumului, cota de piață a industriei din Uniune și cota de piață a importurilor din țări terțe a scăzut, în timp ce cota de piață a importurilor chineze a crescut în mod semnificativ. Ținând cont de acești indicatori contrastanți (și anume, redresare generală a industriei din Uniune dar pierdere a cotei de piață) și de faptul că PAR a reprezentat o perioadă excepțional de favorabilă în ciclul economic, evoluțiile ulterioare PAR au fost examinate pentru a avea o imagine mai clară a tendințelor viitoare probabile. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de o presiune descendentă asupra prețurilor poate fi, de asemenea, accentuată de evoluția economiei mondiale și de efectele sale asupra cererii și a consumului.
(127)
Pe baza datelor Eurostat ajustate și a informațiilor furnizate de industria din Uniune privind evoluția volumului și prețului vânzărilor în Uniune în perioada cuprinsă între ianuarie 2009 și septembrie 2009, s-a putut observa o tendință descrescătoare clară și continuă a volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii. Volumul vânzărilor a reprezentat 52 % din cantitatea vândută în cele nouă luni corespunzătoare din 2008, cu toate că prețurile de vânzare medii au rămas la același nivel ca în 2008 din pricina contractelor pe termen lung și a reducerii producției.
(128)
În ceea ce privește rentabilitatea industriei din Uniune, evoluția negativă a fost importantă. Profitul a scăzut în continuu până la niveluri foarte reduse, chiar inferioare nivelului țintă de 6,5 % stabilit pentru profit în cursul anchetei inițiale.
(129)
Se observă faptul că, din cauza crizei economice globale, cererea din Uniune a scăzut semnificativ. Aceasta a avut un impact negativ asupra volumului vânzărilor și a rentabilității pe piața Uniunii. Poziția financiară a industriei din Uniune s-a deteriorat, crescând vulnerabilitatea industriei din Uniune. În aceste circumstanțe, industria din Uniune nu ar fi în măsură să depășească impactul negativ al creșterii numărului de importuri din RPC care fac obiectul unui dumping. Această situație se va deteriora, probabil, și mai mult din pricina presiunii exercitate de astfel de importuri.
(130)
Importurile din RPC au scăzut atât în volum, cât și în privința prețului, scăderea în volum fiind mai substanțială. În privința prețurilor, prețurile de import din RPC au scăzut mai mult decât prețurile practicate de industria din Uniune (8 % față de 2 %). În perioada posterioară PAR nu s-a constatat nicio subcotare sau vânzare la preț mai mic. Cu toate acestea, dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, importurile din RPC ar fi subcotat cu 3 % pe cele practicate de industria din Uniune și s-ar fi produs o subcotare a prețurilor de 11 %. În plus, s-a constatat că, dacă ar fi fost abrogate măsurile, prețurile de import pentru cantitățile destinate pieței libere ar fi subcotat pe cele practicate de industria din Uniune cu 22 %, iar subcotarea ar fi fost de până la 38 %.
(131)
De asemenea, s-a constatat că prețurile de export practicate de RPC pe piețele țărilor terțe neprotejate prin taxe antidumping erau la niveluri cu mult mai scăzute decât prețurile practicate față de Uniune, în comparație cu prețurile din cursul PAR, astfel cum se menționează la considerentul 123. Aceasta arată că, în momente de criză economică, presiunea exercitată în sensul scăderii prețurilor este mai mare.
(132)
Pe baza celor de mai sus și ținând cont de tendința descendentă clară a situației financiare a industriei din Uniune, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă, în eventualitatea expirării măsurilor.
3. Concluzii privind probabilitatea reapariției prejudiciului
(133)
Se consideră că, în eventualitatea abrogării măsurilor, este probabilă creșterea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC către Uniune, împreună cu o presiune în sensul descreșterii prețurilor. O astfel de situație nu numai că ar pune în pericol investițiile substanțiale făcute de industria Uniunii în vederea dezvoltării și a modernizării producției sale, ci și dezvoltarea unei noi producții de siliciu solar, care vizează o piață de desfacere viitoare. În plus, probabilitatea reapariției prejudiciului este sporită de criza economică recentă.
H. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(134)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea intereselor tuturor părților în cauză, respectiv ale celor din industria Uniunii, ale importatorilor/comercianților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauză.
(135)
Trebuie reamintit că în cadrul anchetelor precedente, instituirea măsurilor nu a fost considerată contrară interesului Uniunii. De asemenea, deoarece prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, aceasta necesită analizarea unei situații în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare și evaluarea oricărui impact negativ anormal al acestor măsuri asupra părților interesate.
(136)
Pe baza celor prezentate anterior, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la concluzia că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile în acest caz particular, în pofida concluziilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului.
2. Interesele industriei din Uniune
(137)
Se reamintește faptul că marjele de profit ridicate realizate în 2007 și în cursul PAR s-au datorat creșterii prețurilor de vânzare. Nu s-a prevăzut ca acest factor să continue în anii următori.
(138)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă și competitivă, capabilă să se adapteze la condițiile în schimbare ale pieței. Acest fapt a fost confirmat în special prin evoluția pozitivă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului în perioada examinată. Continuarea aplicării măsurilor după reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor a contribuit la redresarea situației financiare a industriei din Uniune și în special a nivelului prețurilor pe piața Uniunii.
(139)
În perioada examinată, industria Uniunii și-a demonstrat angajamentul față de piața siliciului din Uniune și și-a îmbunătățit semnificativ eficiența. Industria din Uniune a făcut investiții substanțiale nu numai în vederea creșterii capacității proprii de producție, dar și a dezvoltării cercetării și tehnologiei în procesul metalurgic de producție a siliciului cu grad ridicat de puritate destinat utilizării în industria energiei solare.
(140)
Piața siliciului solar este o piață nouă, cu perspective viitoare excelente datorate creșterii preconizate a utilizării energiei solare în anii următori. Prin urmare, este vital pentru industria Uniunii să participe la această nouă piață. Din acest punct de vedere, doi dintre producătorii Uniunii planifică să construiască în Uniune două noi fabrici producătoare de siliciu solar pentru a acoperi o parte din cantitatea necesară pe piața Uniunii. Ar trebui reținut faptul că investițiile făcute pe această nouă nișă de piață depind într-o mare măsură de existența în UE a unei producții tradiționale de siliciu, care este principala materie primă utilizată în producerea siliciului solar.
(141)
În plus, unul dintre producătorii din Uniune a anunțat că intenționează să investească în noi unități de producție în RPC pentru a face față creșterii preconizate a cererii de pe piața chineză atât pentru siliciu tradițional, cât și pentru siliciu solar.
(142)
Astfel cum s-a menționat anterior, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, riscul reapariției prejudiciului este foarte mare și ar pune în pericol investițiile recente făcute de industria din Uniune. Prin urmare, menținerea măsurilor aplicate importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China, este în interesul industriei din Uniune.
3. Interesele importatorilor/comercianților independenți
(143)
Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților independenți cunoscuți. S-au primit răspunsuri din partea a doi importatori independenți care erau, de asemenea, utilizatori ai produsului în cauză. Observațiile din partea acestor societăți sunt tratate în secțiunea de mai jos, referitoare la interesele utilizatorilor. Un importator/comerciant s-a făcut cunoscut, dar nu a răspuns la chestionar.
(144)
Având în vedere faptul că, în afara aprovizionării din RPC, importatorii se pot aproviziona cu siliciu și de la producătorii din Uniune și din surse din țări terțe în care nu se aplică taxe antidumping precum Norvegia și Brazilia, care dețin peste 56 % din cota de piață a Uniunii, se consideră că concurența pe piața Uniunii este asigurată.
(145)
Pe baza celor de mai sus și având în vedere lipsa cooperării din partea vreunui comerciant sau a oricărei indicații contrare, s-a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut efecte negative substanțiale asupra situației financiare a acestora și că o continuare a aplicării măsurilor nu i-ar afecta pe importatori.
4. Interesele utilizatorilor
(146)
Se reamintește faptul că EUSMET, o asociație a utilizatorilor din sectorul chimic, a înaintat cererea actuală de reexaminare intermediară limitată la dumping. Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor independenți cunoscuți și asociațiilor acestora. La anchetă au cooperat doisprezece utilizatori, unii dintre aceștia fiind principalii importatori de siliciu din China care este plasat în temeiul regimului de perfecționare activă. În plus, o altă asociație utilizatoare a cooperat prin transmiterea de observații.
(147)
Principalii utilizatori industriali de siliciu din Uniune sunt industria chimică și cea producătoare de aluminiu, care reprezintă 60 % și, respectiv, 40 % din consumul la nivelul Uniunii.
(148)
Pentru industria chimică, siliciul este principala materie primă pentru producerea ambelor tipuri de siliciu utilizate într-o serie de aplicații, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor, iar polisiliciul este utilizat în industria electronică și în industria energiei solare. Ponderea siliciului în costul de producție a diverselor tipuri de siliciu și polisiliciu varia între 2 și 35 % în funcție de procesul de producție al fiecărui tip de produs final. Cu toate acestea, în medie, ponderea siliciului în costul total de producție a siliciului varia între 11 și 21 %, în timp ce în cazul polisiliciului aceasta varia între 2 și 10 %. Cu o taxă antidumping de 19 %, impactul costului de producție pentru utilizatorii din industria chimică care se aprovizionează cu siliciu numai din RPC este estimat între 2 și 4 %. Pentru alți utilizatori din industria chimică, impactul va fi mai mic.
(149)
Unele dintre societățile chimice care au cooperat la anchetă erau importatori majori de siliciu din China plasat în temeiul regimului de perfecționare activă și, prin urmare, erau scutite de plata taxelor antidumping. Cu toate acestea, societățile respective au afirmat că nu au fost în măsură să absoarbă taxa sau să o transfere clienților lor și că regimul de perfecționare activă nu a înlăturat povara impusă de măsurile în vigoare deoarece a fost necesar să se aloce resurse însemnate pentru a face față controalelor vamale anevoioase și altor proceduri administrative. În plus, societățile în cauză au considerat că a trebuit să investească în echipamente noi în RPC pentru a putea fi mai aproape de o sursă de materii prime ieftine și a fi mai competitive pe piața asiatică.
(150)
Pentru industria producătoare de aluminiu, siliciul este de asemenea o materie primă importantă pentru rafinăriile producătoare de aluminiu pentru producerea de aliaje de topit. Aceste aliaje sunt folosite în special de către industria autovehiculelor și industria construcțiilor. Ponderea siliciului în costurile de producție ale acestora varia între 8 și 10 % în funcție de calitatea materialului pe care îl utilizau și care conținea deja siliciu. Majoritatea deținătorilor de rafinării de aluminiu care au cooperat la anchetă cumpărau siliciu din alte țări terțe care nu fac obiectul taxelor antidumping din pricina faptului că produsele acestora sunt destinate în principal pieței Uniunii și, prin urmare, nu pot beneficia de regimul de perfecționare activă. Cu o taxă antidumping de 19 %, impactul costului de producție pentru utilizatorii din industria producătoare de aluminiu care se aprovizionează cu siliciu numai din RPC este estimat la aproximativ 2 %. Pentru alți utilizatori din industria producătoare de aluminiu, impactul va fi mai mic. Ancheta a arătat că rentabilitatea rafinăriilor de aluminiu nu era foarte mare și, prin urmare, creșterile prețului siliciului au avut un impact negativ asupra profitului înregistrat de acestea, din cauza marjei limitate a acestora.
(151)
Industria chimică a avut aproximativ 14 000 de angajați, iar industria producătoare de aluminiu a avut 6 000 de angajați. În perioada examinată, gradul de ocupare a forței de muncă în industria chimică a crescut cu 8 %, în timp ce în industria producătoare de aluminiu acesta a rămas stabil.
(152)
Toți utilizatorii s-au opus ferm continuării măsurilor din motivul că măsurile respective fuseseră în vigoare pentru o perioadă de timp prea îndelungată, că acestea determinaseră o creștere artificială a prețului siliciului pe piața Uniunii, indiferent de originea acestuia și că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu în cursul PAR. Cu toate acestea, având în vedere cota de piață extrem de ridicată deținută de exportatorii chinezi de siliciu destinat prelucrării interne și concurența pentru obținerea siliciului destinat circulației libere, această afirmație nu este întemeiată. În timp ce s-a constatat, într-adevăr, că, într-o mare majoritate, industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu, aspectul probabilității reapariției prejudiciului trebuie să fie, de asemenea, luat în considerare în cadrul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Astfel cum s-a afirmat anterior (a se vedea, în special, considerentul 133), în acest caz s-a constatat că există o astfel de probabilitate.
(153)
EUSMET a afirmat că pe piața Uniunii se remarca în cursul PAR o penurie de siliciu, astfel cum se demonstrează în plângerea sa referitoare la faptul că producătorii din țări terțe nu au onorat unele comenzi făcute de unii din membrii săi. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost fondată. În evaluarea capacității disponibile pe piață, EUSMET a ținut cont numai de capacitatea producătorilor din Uniune, fără a ține seama de importurile din țări terțe, inclusiv din China, care beneficiază de regimul de perfecționare activă. Prin urmare, se menține afirmația conform căreia nu s-a produs nicio penurie, iar cererea de pe piață a putut fi satisfăcută pe baza vânzărilor industriei din Uniune și a volumului importurilor.
(154)
EUSMET a afirmat, de asemenea, că industria din Uniune limitează în mod deliberat producția prin întreruperi sezoniere ale acesteia și, prin urmare, limitează vânzările pe piața Uniunii pentru a controla prețurile de vânzare. Un producător din Uniune a recurs la întreruperi ale producției dar, în perioadele respective, a dispus de stocuri suficiente pentru a-și aproviziona clienții în temeiul contractelor pe termen lung în vigoare. Un alt producător din Uniune a efectuat unele reduceri ale producției în perioada de după PAR, iar aceste reduceri nu s-au repetat. Prin urmare, afirmația EUSMET conform căreia întreruperile producției aveau drept scop controlarea prețurilor a fost considerată nefondată.
(155)
Este de înțeles faptul că utilizatorii doresc să aibă acces liber la materii prime ieftine pentru a fi mai competitivi. Utilizatorii consideră esențială libertatea de alegere a sursei de aprovizionare deoarece, conform opiniei utilizatorilor, accesul nerestricționat la aprovizionarea cu siliciu va deveni mai important în viitor datorită creșterii preconizate a cererii de siliciu până în 2013, această creștere fiind datorată, în mare parte, proiectelor legate de energia solară. EUSMET a afirmat că, având în vedere creșterea preconizată a cererii pe piața siliciului din Uniune în anii următori, până în 2013, penuria menționată în plângerea sa se va accentua. Cu toate acestea, cifrele furnizate care au stat la baza supozițiilor arată că, chiar și în 2013, consumul în Uniune va fi la un nivel mai scăzut decât cel din perioada examinată. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru care cererea viitoare de siliciu nu ar putea fi satisfăcută. În plus, libertatea alegerii sursei de aprovizionare nu poate justifica, în sine, acceptarea practicilor de dumping. Concurența de pe piața Uniunii necesită condiții echitabile pentru toți operatorii.
(156)
Utilizatorii din industria chimică au indicat, de asemenea, că industria din Uniune ar trebui să rămână o sursă importantă de aprovizionare în scopul de a garanta disponibilitatea pe termen scurt a produsului în cauză, fiabilitatea aprovizionării și o calitate mai ridicată a produsului decât în cazul celui originar din China.
(157)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că măsurile în vigoare nu au avut efecte negative însemnate asupra întreprinderilor acestora. În special unii utilizatori din industria chimică și-au sporit în mod considerabil importurile de siliciu din RPC în perioada examinată și majoritatea s-au aflat într-o situație financiară bună. Pe scurt, s-a considerat că, la fel ca în reexaminările precedente efectuate în perspectiva expirării măsurilor, continuarea aplicării măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor industriali, având în vedere și faptul că nivelul măsurilor propuse s-ar reduce semnificativ.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(158)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive incontestabile împotriva prelungirii aplicării măsurilor antidumping.
I. MĂSURI ANTIDUMPING
(159)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se sprijină intenția de a recomanda menținerea măsurilor în vigoare, dar la un nivel mai scăzut. De asemenea, li s-a acordat părților un termen în care să prezinte observații și cereri referitoare la această comunicare de informații. Observațiile pertinente prezentate au fost analizate, dar nu au condus la modificarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a hotărât menținerea măsurilor antidumping actuale.
(160)
Ca urmare a reexaminării intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping la importurile de produse originare din RPC la nivelul celei mai scăzute marje de prejudiciu pe care se bazează măsurile în vigoare și al marjelor de dumping constatate în cursul reexaminării actuale.
(161)
Prin urmare, măsurile se vor stabili la nivelul marjelor de dumping constatate; mai precis 16,3 % pentru singurul grup de societăți căruia i s-a acordat TI și, respectiv 19 % pentru celelalte societăți.
(162)
Pe această bază, măsurile extinse prin Regulamentul (CE) nr. 42/2007 al Consiliului (13) la importurile de siliciu expediat din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca provenind din Republica Coreea, în urma unei anchete în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază ar trebui menținute, dar la nivelurile stabilite la considerentul 161.
(163)
Exportatorii din Republica Coreea care au intenția de a depune o cerere de scutire de taxa antidumping extinsă, în conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din regulamentul de bază, vor trebui să completeze un chestionar pentru a permite Comisiei să decidă dacă se poate acorda o scutire. Exonerarea se poate acorda după o evaluare a situației pieței produsului în cauză, a capacității de producție și a nivelului de utilizare a capacităților, a achizițiilor și a vânzărilor, a probabilității continuării practicilor pentru care nu există suficientă motivație sau justificare economică și a elementelor de probă pentru dumping. Comisia efectuează, în mod normal, și o vizită de verificare la fața locului. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei și trebuie să conțină toate informațiile necesare privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producția și vânzările la export ale produsului în cauză,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de siliciu încadrate în prezent la codul NC 2804 69 00, originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societatea
Nivelul taxei
Codul adițional TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Toate celelalte societăți
19,0 %
A999
(3) Se menține în vigoare extinderea taxei antidumping definitive aplicabile la importurile de la „toate celelalte societăți” din Republica Populară Chineză (și anume, 19,0 %) la importurile produsului descris la alineatul (1) expediat din Republica Coreea, indiferent dacă acesta este declarat sau nu ca fiind originar din Republica Coreea (Codul TARIC 2804690010).
(4) În absența unor dispoziții contrare, sunt aplicabile dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
(1) Cererile de scutire de la taxa extinsă menționată la articolul 1 alineatul (3) se redactează în una dintre limbile oficiale ale Uniunii și trebuie să fie semnate de o persoană autorizată să reprezinte solicitantul.
(2) Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
(3) În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, după consultarea Comitetului consultativ, Comisia poate autoriza, prin decizie, scutirea importurilor societăților care nu eludează măsurile antidumping instituite prin prezentul regulament, de taxa extinsă menționată la articolul 1 alineatul (3).
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament se aplică pe o perioadă de cinci ani.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 25 mai 2010.