DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 492/2010 DES RATES
vom 3. Juni 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Indonesien nach einer Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf die Artikel 9 und 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. GELTENDE MASSNAHMEN
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 435/2004 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumping-Untersuchung („Ausgangsuntersuchung“) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) und in Indonesien (zusammen „die betroffenen Länder“) ein.
2. LAUFENDE UNTERSUCHUNG
2.1 ÜBERPRÜFUNGSANTRAG
(2)
Am 11. Dezember 2008 wurde von „Productos Aditivos S.A.“, dem einzigen Unionshersteller von Natriumcyclamat, ein Antrag auf Auslaufüberprüfung eingereicht.
(3)
Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Auslaufen der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
2.2 EINLEITUNG
(4)
Nach Anhörung des Beratenden Ausschusses stellte die Kommission fest, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen, und leitete im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (3) („Einleitungsbekanntmachung“) am 10. März 2009 eine Untersuchung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
2.3 UNTERSUCHUNGSZEITRAUM
(5)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit von Dumping und Schädigung oder deren erneuten Auftretens betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2008 bis zum 31. Dezember 2008 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Analyse der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3. VON DEM VERFAHREN BETROFFENE PARTEIEN
(6)
Die Kommission unterrichtete den antragstellenden Unionshersteller, die bekannten Einführer, Zulieferer und Verwender in der VR China und in Indonesien sowie die Behörden der betroffenen Länder offiziell über die Einleitung der Überprüfung.
(7)
Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, doch erhielt die Kommission keinen entsprechenden Antrag.
(8)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle ihr bekannten ausführenden Hersteller in der VR China und in Indonesien. Zwei Unternehmen aus der VR China, die beide der Unternehmensgruppe Rainbow Rich Industrial Ltd mit Sitz in Hongkong angehören, und zwei Unternehmen aus Indonesien erklärten sich zur Zusammenarbeit bereit und füllten den Dumpingfragebogen aus.
(9)
Zwei weitere chinesische Hersteller, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited und Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, meldeten sich. Die ursprüngliche Untersuchung ergab, dass die Einfuhren dieser Unternehmen auf dem Unionsmarkt nicht gedumpt waren. Folglich sind Fang Da Food Additive (Shenzhen) und Fang Da Food Additive (Yan Quan) nicht Gegenstand dieser Auslaufüberprüfung.
4. PRÜFUNG DER EINGEGANGENEN INFORMATIONEN
(10)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Ermittlung eines Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung sowie des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
4.1
AUSFÜHRENDE HERSTELLER IN DER VOLKSREPUBLIK CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
und das verbundene Unternehmen Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkong).
4.2
AUSFÜHRENDE HERSTELLER IN INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
HERSTELLER DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION:
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4
UNABHÄNGIGER EINFÜHRER/HÄNDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Deutschland.
4.5.
VERWENDER:
-
Schweppes International Ltd, Niederlande.
5. UNTERRICHTUNG
(11)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung endgültiger Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und Indonesien empfohlen werden sollte.
(12)
Gemäß der Grundverordnung wurde den Parteien nach dieser Unterrichtung eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(13)
Die mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der Parteien wurden geprüft und die endgültigen Feststellungen gegebenenfalls entsprechend geändert.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. BETROFFENE WARE
(14)
Die Überprüfung betrifft die gleiche Ware wie die in der Ausgangsuntersuchung, d. h. Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und in Indonesien („betroffene Ware“), die derzeit unter dem KN-Code ex 2929 90 00 eingereiht wird.
(15)
Wie die Ausgangsuntersuchung ergab und wie in dieser Überprüfung bestätigt wurde, handelt es sich bei Natriumcyclamat um einen als Lebensmittelzusatz verwendeten Rohstoff, der in der Europäischen Union und in vielen weiteren Ländern als Süßstoff für diätetische Getränke und Lebensmittel zugelassen ist. Natriumcyclamat ist als Lebensmittelzusatz und als diätetischer Süßstoff mit niedrigem Brennwert weit verbreitet. Kleine Mengen werden auch von der Pharmaindustrie verwendet.
2. GLEICHARTIGE WARE
(16)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung festgestellt worden war, ist die in der VR China und in Indonesien hergestellte und zur Ausfuhr in die Union verkaufte betroffene Ware in ihren materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungen mit der vom Antragsteller hergestellten und auf dem EU-Markt verkauften Ware oder mit der in Indonesien hergestellten und dort verkauften Ware identisch, wobei Indonesien zur Ermittlung des Normalwertes für die VR China als Vergleichsland herangezogen wurde.
(17)
All diese Waren sind somit als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. VORBEMERKUNGEN
(18)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping zum Zeitpunkt der Untersuchung vorlag und, falls ja, ob das Dumping im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen anhalten oder erneut auftreten würde. Es sei daran erinnert, dass im Rahmen von Untersuchungen nach jenem Artikel die Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) nicht erneut geprüft wird.
(19)
Nach Artikel 11 Absatz 9 der Grundverordnung wurde, sofern sich die Umstände nicht verändert hatten, die gleiche Methodik angewandt wie in der Ausgangsuntersuchung. Um die Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping zu ermitteln, wurden nach dem üblichen Verfahren in vier Monaten des UZÜ (jeweils der letzte Monat eines Quartals) Stichproben von Geschäftsvorgängen gezogen. Das Ergebnis wurde überprüft, indem auch einige andere Geschäftsvorgänge analysiert wurden. Kein Beteiligter widersprach diesem Ansatz.
(20)
Den Eurostat-Daten zufolge wurden während des UZÜ zwischen 3 000 und 5 000 Tonnen der betroffenen Ware in die Union eingeführt. Davon stammten über 90 % aus China und die verbleibende Menge aus Indonesien. Einfuhren aus anderen Ländern wurden praktisch nicht festgestellt.
2. DUMPING DER EINFUHREN IM UNTERSUCHUNGSZEITRAUM
2.1 VOLKSREPUBLIK CHINA
2.1.1 Vergleichsland
(21)
Der Normalwert für die VR China wurde nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ermittelt, wobei die Unternehmen, denen in der Ausgangsuntersuchung MWB gewährt wurde, nicht berücksichtigt wurden.
(22)
In der vorausgegangenen Untersuchung war Indonesien als geeignetes Marktwirtschaftsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China herangezogen worden.
(23)
Indonesien wurde von der Kommission in der Einleitungsbekanntmachung vorgeschlagen, was von keiner interessierten Partei innerhalb der festgesetzten Fristen angefochten wurde.
(24)
Die Preise in Indonesien wurden als angemessener Ersatz für die Preise in der VR China angesehen, da in Indonesien auf dem Inlandsmarkt mit zunehmenden Einfuhren aus der VR China Wettbewerb herrscht und es dort mindestens sechs Hersteller gibt. Außerdem wird die untersuchte Ware anscheinend nur in der Union, in der VR China und in Indonesien hergestellt. Während dieser Untersuchung wurden keine gegenteiligen Beweise vorgelegt.
(25)
Deshalb wurde Indonesien für die Zwecke dieser Untersuchung als Vergleichsland mit Marktwirtschaft herangezogen.
2.1.2 Kooperierende ausführende chinesische Hersteller
2.1.2.1 Vorbemerkungen
(26)
Wie unter Randnummer 8 angegeben, arbeiteten an dieser Überprüfung zwei Hersteller mit, die derselben Unternehmensgruppe, „Rainbow Rich Industries“, mit Sitz in Hongkong angehören. Auf sie entfielen im UZÜ mehr als die Hälfte der Ausfuhren in die Union. Lässt man die Produktions- und Verkaufsmengen der Unternehmen unberücksichtigt, die nicht Gegenstand des Verfahrens sind, lag der Anteil der kooperierenden Hersteller an der Gesamtproduktion der VR China insgesamt bei mehr als 75 % und bei fast der Hälfte ihrer Kapazität. Die Repräsentativität in Bezug auf die Ausfuhren in die Union belief sich auf mehr als 80 %. Aufgrund dieser Kooperationsbereitschaft wurden die von den kooperierenden Ausführern vorgelegten detaillierten Informationen für die Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von schädigendem Dumping von chinesischer Seite herangezogen.
(27)
Eines der kooperierenden Unternehmen, Golden Time Enterprises (Shenzhen), führte während des UZÜ erhebliche Mengen in die Union aus, während sein Schwesterunternehmen, Jintian Enterprises (Nanjing), seit der Einführung der Maßnahmen keine Ausfuhren in die EU tätigte. Die während des Kontrollbesuchs des Unternehmens, das keine Ausfuhren tätigte, Jintian Enterprises (Nanjing), gesammelten Daten ermöglichten allerdings einen detaillierteren Einblick in den chinesischen Binnenmarkt, wo das Unternehmen über einen erheblichen Anteil am Markt und an den installierten Kapazitäten verfügt.
(28)
Während der Untersuchung behauptete ein chinesisches Unternehmen, dass sich die größeren einheimischen Hersteller regelmäßig träfen, um einen Referenzpreis für den chinesischen Binnenmarkt festzusetzen. Angesichts der marktbeherrschenden Stellung dieser Hersteller scheinen die chinesischen Inlandspreise dadurch erfolgreich auf einem relativ hohen Niveau gehalten zu werden.
2.1.2.2 Normalwert
(29)
Der Normalwert für Golden Time Enterprises (Shenzhen) wurde anhand des gewogenen Durchschnitts aller von unabhängigen Abnehmern für den jeweiligen Typ gezahlten oder zu zahlenden inländischen Verkaufspreise ermittelt.
2.1.2.3 Ausfuhrpreis
(30)
Beim Preis der Ausfuhren in die Union von Golden Time Enterprises (Shenzhen) handelte es sich um den gebührend berichtigten, für die Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreis beim Verkauf der Ware für die Ausfuhr in die EU.
2.1.2.4 Preisvergleich
(31)
Für jeden Typ der betroffenen Ware wurden der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe miteinander verglichen. Um einen fairen Vergleich zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und die Vergleichbarkeit der Preise nachweislich beeinflussten, berücksichtigt. Dabei wurden Berichtigungen für die Inlands- und Seefrachtkosten, die Versicherungs-, Kredit-, Bereitstellungs- und Verpackungskosten vorgenommen.
2.1.2.5 Dumpingspanne
(32)
Die Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung für jeden Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe bestimmt. Dieser Vergleich ergab, dass das Dumping während des UZÜ beachtlich höher war als in der Ausgangsuntersuchung. Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Werts frei Grenze der Union lag für Golden Time Enterprises bei über 30 %.
2.1.3 Andere ausführende chinesische Hersteller
2.1.3.1 Vorbemerkungen
(33)
Auf alle übrigen Einfuhren aus der VR China entfielen weniger als 5 % des Verbrauchs in der Union.
(34)
Die Kommission stützte sich in ihren Schlussfolgerungen bezüglich aller übrigen chinesischen ausführenden Hersteller auf die bei der Untersuchung erfassten Daten und auf amtliche Statistiken von Eurostat.
2.1.3.2 Normalwert
(35)
Der Normalwert für die nicht kooperierenden chinesischen Ausführer wurde anhand der gewogenen Durchschnittspreise der Inlandsverkäufe der kooperierenden indonesischer Hersteller an unabhängige Abnehmer ermittelt.
2.1.3.3 Ausfuhrpreis
(36)
Der Ausfuhrpreis für nicht kooperierende chinesische Ausführer wurde nach Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt. In Ermangelung anderer zuverlässigerer Informationen erfolgte dies anhand des durchschnittlichen cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, der auf den Einfuhrstatistiken von Eurostat im UZÜ basierte.
2.1.3.4 Preisvergleich
(37)
Der gewogene durchschnittliche Ausfuhrpreis für alle übrigen chinesischen Ausführer wurde mit dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert der überprüften indonesischen Hersteller auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe verglichen.
(38)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Sie bezogen sich auf Inlands- und Seefrachtkosten, auf Versicherungs-, Bereitstellungs- und Verpackungskosten. In Ermangelung zuverlässigerer Informationen basierten die Berichtigungen auf den überprüften Kosten der kooperierenden chinesischen Ausführer.
2.1.3.5 Dumpingspanne
(39)
Die Dumpingspanne wurde als der Betrag ermittelt, um den der Normalwert, wie unter Randnummer 35 ermittelt, den Ausfuhrpreis, wie unter Randnummer 36 ermittelt, überstieg. Die so erzielten Ergebnisse weisen eindeutig auf ein Anhalten der Dumpingpraktiken während der Geltungsdauer der Maßnahmen mit einer Dumpingspanne von mehr als 5 %.
2.1.4 Feststellungen zu Dumping durch die VR China
(40)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird der Schluss gezogen, dass die Dumpingpraktiken von Seiten der VR China während der Geltungsdauer der Maßnahmen fortgesetzt wurden.
2.2 INDONESIEN
2.2.1 Vorbemerkungen
(41)
Wie unter Randnummer 8 dargelegt, kooperierten bei dieser Überprüfung zwei Hersteller: PT Golden Sari und PT Tunggak Waru Semi. Ihre Repräsentativität in Bezug auf Ausfuhren in die Union lag im UZÜ zwischen 40 % und 60 %. (4)
(42)
Die von der Kommission erfassten Daten zeigten, dass es mindestens vier weitere Hersteller der betroffenen Ware in Indonesien gibt. Diesen Daten zufolge entfiel auf die kooperierenden Hersteller rund ein Drittel der gesamten indonesischen Produktion und Kapazität. Die Kooperation in Indonesien bei dieser Überprüfung war also gering.
(43)
Aufgrund dieser Sachlage und nach Artikel 18 der Grundverordnung basierten die Informationen zu Inlandspreisen, Preisen von Ausfuhren in andere Länder, Produktion und Kapazität in Indonesien in Bezug auf die nicht kooperierenden ausführenden indonesischen Hersteller auf den besten verfügbaren Fakten, wozu auch der Antrag und öffentlich zugängliche Informationen gehörten. Die zuständigen indonesischen Behörden wurden von der Anwendung des Artikels 18 sowie von den Gründen hierfür in Kenntnis gesetzt. Von den indonesischen Behörden gingen keine Stellungnahmen ein.
(44)
Von den beiden kooperierenden Unternehmen tätigte nur ein Unternehmen, PT Golden Sari, im UZÜ Ausfuhren in die Union. Obwohl für PT Tunggak Waru Semi keine Dumpingspanne ermittelt werden konnte, da das Unternehmen im UZÜ keine Ausfuhren in die Union tätigte, wurden seine Daten doch herangezogen, um unter anderem Informationen über Produktion, Kapazitäten und Ausfuhren in Drittmärkte zu erhalten, wodurch ein detaillierterer Einblick in den indonesischen Binnenmarkt und die Ausfuhrmärkte ermöglicht wurde.
2.2.2 Kooperierende ausführende indonesische Hersteller
2.2.2.1 Normalwert
(45)
Der Normalwert für PT Golden Sari wurde anhand des gewogenen Durchschnitts aller von unabhängigen Abnehmern für den jeweiligen Typ gezahlten oder zu zahlenden inländischen Verkaufspreise ermittelt.
2.2.2.2 Ausfuhrpreis
(46)
Der Ausfuhrpreis für PT Golden Sari wurde anhand der von unabhängigen Abnehmern in der Union im UZÜ tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
2.2.2.3 Preisvergleich
(47)
Für die betroffene Ware wurden der gewogene durchschnittliche Normalwert und der gewogene durchschnittliche Preis für Ausfuhren in die Union auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe miteinander verglichen.
(48)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Dies betraf die Kosten für internationalen Transport, Versicherung, Inlandsfracht, Verpackung und Kredite.
2.2.2.4 Dumpingspanne
(49)
Der Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis ergab, dass die Einfuhren des Unternehmens PT Golden Sari im UZÜ nicht gedumpt waren.
2.2.3 Andere ausführende indonesische Hersteller
2.2.3.1 Vorbemerkungen
(50)
Wie unter Randnummer 43 angegeben, wurde aufgrund der geringen Kooperation in Indonesien die Dumpingspanne für die nicht kooperierenden Ausführer nach Artikel 18 der Grundverordnung ermittelt, d. h. auf der Grundlage der verfügbaren Fakten.
2.2.3.2 Normalwert
(51)
Der Normalwert wurde anhand des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts ermittelt, der für die beiden kooperierenden Hersteller ermittelt wurde.
2.2.3.3 Ausfuhrpreis
(52)
In Ermangelung anderer zuverlässigerer Informationen wurde der Ausfuhrpreis für nicht kooperierende indonesische Ausführer anhand des durchschnittlichen cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union ermittelt, der auf den Einfuhrstatistiken von Eurostat im UZÜ basierte.
2.2.3.4 Preisvergleich
(53)
Der so für Indonesien ermittelte gewogene Durchschnittspreis für Ausfuhren in die Union wurde auf der Stufe ab Werk mit dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert für die kooperierenden indonesischen Hersteller verglichen.
(54)
Um einen fairen Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis zu gewährleisten, wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die den Preis und die Preisvergleichbarkeit beeinflussten, gebührend berichtigt. Dies betraf die Kosten für internationalen Transport, Versicherung, Inlandsfracht, Bereitstellung, Verpackung und Kredite.
2.2.3.5 Dumpingspanne
(55)
Dieser Vergleich von Normalwert und Ausfuhrpreis ergab das Vorliegen von Dumping. Die Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, belief sich auf annähernd 30 %.
2.2.4 Feststellungen zu Dumping durch Indonesien
(56)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird der Schluss gezogen, dass die Dumpingpraktiken von einem erheblichen Teil der indonesischen Hersteller während der Geltungsdauer der Maßnahmen fortgesetzt wurden.
3. EINFUHRENTWICKLUNG IM FALLE DES AUSSERKRAFTTRETENS DER MASSNAHMEN
(57)
Im Einklang mit Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber der VR China und Indonesien das Dumping wahrscheinlich erneut auftreten würde.
(58)
Um zu ermitteln, ob im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen Dumping wahrscheinlich erneut auftreten würde, untersuchte die Kommission die verfügbaren Informationen über die Lage der Ausführer und die Marktbedingungen. Die Analyse fußte primär auf den in den Fragebogen von den kooperierenden Herstellern gemachten Informationen, die bei den Kontrollbesuchen in den Betrieben überprüft wurden. Auch andere Informationsquellen wurden genutzt, wie etwa die Einfuhrstatistiken von Eurostat sowie amtliche Ausfuhr- und Marktstatistiken der betroffenen Länder.
3.1 VR CHINA
3.1.1 Vorbemerkungen
(59)
Wie in Randnummer 26 beschrieben, entfielen auf die kooperierenden Hersteller mehr als drei Viertel der chinesischen Produktion im UZÜ. Angesichts der guten Kooperation gelangte die Kommission zu dem Schluss, dass zuverlässige Angaben zu den Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union während des UZÜ direkt beim ausführenden Hersteller eingeholt werden können. Allgemein wurden Daten zum chinesischen Inlandsmarkt bei beiden überprüften Herstellern eingeholt.
(60)
Es sei daran erinnert, dass die Untersuchung ergab, dass die Einfuhren der von dieser Überprüfung betroffenen chinesischen Unternehmen weiter auf einem Niveau gedumpt waren, das erheblich über dem in der Ausgangsuntersuchung ermittelten Niveau lag.
3.1.2 Kapazitätsreserven und Lagerbestände
(61)
Den von der Kommission während der Untersuchung eingeholten Daten zufolge lag die frei verfügbare Produktionskapazität der von dieser Überprüfung in der VR China betroffenen Unternehmen um ein Vielfaches über der Größe des Unionsmarkts. Die Untersuchung ergab, dass der inländische Verbrauch in der VR China nicht in der Lage sein dürfte, diese verfügbare Kapazität in nennenswertem Umfang aufzunehmen.
(62)
Ein chinesischer Hersteller behauptete, die eigene Produktionskapazität nach dem UZÜ erheblich verringern zu wollen. Entsprechende Beweise wurden jedoch nicht vorgelegt. Selbst wenn dies theoretisch zu einem Kapazitätsrückgang in der VR China führen könnte, entstünde so ein Anreiz für die verbleibenden chinesischen Hersteller, die Auslastung ihrer frei verfügbaren Kapazität zu steigern, um so die Lücke zu füllen, die bei den chinesischen Ausfuhren entstehen würde.
(63)
Außerdem ist die Möglichkeit anderer Drittlandsmärkte, erhebliche zusätzliche Mengen chinesischer Einfuhren aufzunehmen, begrenzt. Zunächst einmal führen mehrere große Länder die betroffene Ware aufgrund bestehender Rechtsvorschriften nicht ein (u. a. Vereinigte Staaten, Indien, Japan, Mexiko, Südkorea und der gesamte Nahe Osten). Ferner dürften den während der Untersuchung eingeholten Informationen zufolge die verbleibenden größeren Märkte für Natriumcyclamat (Südamerika, Südafrika und Asien) in den kommenden Jahren nicht nennenswert wachsen. Somit bliebe der Unionsmarkt für die Ware ein Schlüsselmarkt, der nicht nur aufgrund seiner Größe attraktiv ist, sondern auch aufgrund etablierter Vertriebskanäle für den Import der Ware.
(64)
Schließlich wurde geprüft, ob die Überkapazität von den beteiligten Unternehmen für die Herstellung anderer Waren genutzt werden könnte. Dazu würde es aber wahrscheinlich nicht kommen, da die überprüften Hersteller keine anderen Waren in nennenswerten Mengen herstellen und es keinen Beleg dafür gibt, dass andere chinesische Natriumcyclamat-Hersteller ihre Produktion leicht auf andere Waren umstellen könnten.
(65)
Dies lässt vermuten, dass im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen weiterhin große Mengen aus der VR China in die Union eingeführt werden.
3.1.3 Verhältnis zwischen den Preisen in der Union und den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt
(66)
Die Kommission stellte fest, dass die Preise für die großen Einfuhrmengen aus der VR China in der Union unter den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt lagen. Angesichts der Mengen und des Marktanteils der gedumpten chinesischen Einfuhren müssen die Verkaufspreise dieser Einfuhren als Referenzpreis in der Union betrachtet werden: Andere chinesische Ausführer, die mit erheblichen Mengen in den Markt eintreten wollen, würden sich mit großer Wahrscheinlichkeit an diesen niedrigen Preisen orientieren und somit ihre Einfuhren dumpen.
3.1.4 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen auf dem chinesischen Inlandsmarkt
(67)
Die Kommission verglich überprüfte chinesische Preise für Ausfuhren in Drittländer mit überprüften chinesischen Inlandspreisen, um das Preisverhalten der chinesischen Ausführer, sollten die Maßnahmen eingestellt werden, genauer untersuchen zu können.
(68)
Es wurde festgestellt, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer durchweg unter den Inlandspreisen lagen und mit den Preisen der Ausfuhren in die EU übereinstimmten, was in einem Dumpingmuster zum Ausdruck kommt, das in diesem Wirtschaftszweig der VR China anscheinend strukturbedingt ist.
3.1.5 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Preisniveau in der Union
(69)
Die Kommission verglich die chinesischen Preise der Ausfuhren in Drittländer mit den in der Union vorherrschenden Preisen, um zu ermitteln, ob ein Anreiz bestehe, Ausfuhren in die Union umzuleiten, falls die Maßnahmen eingestellt werden sollten.
(70)
Die chinesischen Preise der Ausfuhren in Drittländer entsprachen in der Regel dem Preisniveau in der Union. Dies bestätigt, dass chinesische Ausführer Ausfuhren nicht von der Union auf andere Märkte umlenken dürften.
3.1.6 Schlussfolgerungen zur VR China
(71)
Die Beurteilung der genannten Faktoren ergab, dass die von der Überprüfung betroffenen Ausführer weiterhin sehr große Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen in die Union ausführten. Die chinesischen Ausfuhren in Drittländer erfolgten ebenfalls zu gedumpten Preisen, was ein strukturbedingtes Dumpingmuster zum Ausdruck bringt. Die chinesischen Inlandspreise sind hoch, und es gibt keine Hinweise darauf, dass sie in naher Zukunft sinken. Angesichts der hohen frei verfügbaren Kapazitäten der chinesischen Ausführer, des Mangels an anderen bedeutenden Absatzkanälen für eine solche Kapazität und der Attraktivität des EU-Markts besteht für die ausführenden chinesischen Hersteller sogar der Anreiz, im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen noch größere Mengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken.
(72)
Nach Prüfung der vorstehenden Daten und Informationen kam die Kommission zu dem Schluss, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen Dumping seitens der VR China anhalten oder erneut auftreten dürfte.
3.2 INDONESIEN
3.2.1 Vorbemerkungen
(73)
Wie unter Randnummer 42 erläutert, entfielen auf die kooperierenden Hersteller weniger als die Hälfte der indonesischen Herstellung und Kapazität, weshalb Artikel 18 angewendet wurde.
(74)
Ferner sei daran erinnert, dass die Untersuchung anhaltendes Dumping im UZÜ für die nicht kooperierenden Hersteller in Indonesien ergab.
3.2.2 Kapazitätsreserven und Lagerbestände
(75)
Der Überprüfung zufolge entsprach die gesamte frei verfügbare Kapazität in Indonesien mehr als drei Vierteln der Größe des Unionsmarkts. Selbst wenn die kooperierenden Ausführer nicht berücksichtigt würden, entspräche die verbleibende freie verfügbare Kapazität noch fast der Hälfte des Unionsmarkts. Die amtlichen indonesischen Statistiken zeigen, dass die indonesischen Hersteller anscheinend aufgrund der aggressiven Preispolitik der chinesischen Wettbewerber sowohl auf dem Inlandsmarkt als auch auf dem internationalen Markt Marktanteile verlieren. Daher dürften die frei verfügbaren Kapazitäten in Indonesien in naher Zukunft sogar noch zunehmen.
(76)
Es wurde untersucht, ob die gesamte frei verfügbare Kapazität in Indonesien durch Verkäufe an Drittländer aufgefangen werden könnte, doch wie unter Randnummer 63 festgestellt, ist nicht davon auszugehen, dass die vorliegenden Überkapazitäten in nennenswertem Maße durch Drittlandsmärkte aufgefangen werden. Ferner wurde untersucht, ob die Überkapazitäten durch Verkäufe auf dem Inlandsmarkt aufgefangen werden könnten. Wie bereits gesagt, schrumpft der Anteil der indonesischen Hersteller am Inlandsmarkt jedoch aufgrund des Drucks der chinesischen Einfuhren. Schließlich wurde die Möglichkeit einer Produktionsumstellung auf ähnliche Waren in Betracht gezogen: Eine derartige Nutzung der Überkapazitäten dürfte aus demselben Grund wie unter Randnummer 64 angegeben nicht möglich sein.
(77)
Die großen (und steigenden) Kapazitätsreserven in Indonesien würden also im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen in erheblichem Maße in die Union umgeleitet werden.
3.2.3 Verhältnis zwischen den Preisen in der Union und den Preisen auf dem indonesischen Inlandsmarkt
(78)
Trotz des zunehmenden Drucks auf dem indonesischen Markt durch die chinesischen Ausfuhren sind die Preise auf dem indonesischen Inlandsmarkt höher als die Preise auf dem Unionsmarkt. Angesichts der niedrigen Preise für die Einfuhren einer solch homogenen Ware aus der VR China in die Union würden diese Preise den Referenzpreis bilden, an dem sich die indonesischen Ausführer bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit orientieren würden; somit würden auch die indonesischen Einfuhren gedumpt. Dies gilt sowohl für die kooperierenden als auch für die nicht kooperierenden Ausführer.
(79)
Würden die Maßnahmen nur für Indonesien außer Kraft treten, nicht aber für die VR China, würde der Unionsmarkt preislich gesehen für indonesische Hersteller noch attraktiver. Müssten die indonesischen Ausführer keine Antidumpingzölle zahlen, könnten sie ihre Preise erhöhen und davon profitieren, dass die chinesischen Ausführer weiterhin Antidumpingzölle zahlen müssen. Hierzu sei noch angemerkt, dass bei dem ähnlichen, in der Ausgangsuntersuchung tatsächlich erlebten Szenario im Hinblick auf die Preise und Preisunterschiede von chinesischen und indonesischen Ausführern, die indonesischen Ausführer erhebliche Mengen in die EU ausführten.
(80)
Nach Einführung der Maßnahmen gingen die indonesischen Ausfuhren in die EU stetig zurück, was die Schlussfolgerung untermauern würde, dass die indonesischen Ausführer nicht in der Lage oder willens sind, erhebliche Mengen zu nicht gedumpten Preisen in die EU einzuführen.
3.2.4 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen auf dem indonesischen Inlandsmarkt
(81)
Bei den kooperierenden ausführenden Herstellern wurde festgestellt, dass ihre überprüften Preise der Ausfuhren in Drittländer höher waren als die indonesischen Inlandspreise.
(82)
Für nicht kooperierende Ausführer konnten während der Untersuchung keine unternehmensspezifischen Daten eingeholt werden. Die absoluten Werte der verfügbaren amtlichen indonesischen Statistiken über durchschnittliche Ausfuhrpreise aller indonesischen Ausführer scheinen nicht korrekt zu sein, da die Ausfuhrpreise erheblich zu hoch sind. Dennoch kann denselben Statistiken entnommen werden, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer niedriger zu sein scheinen als die Preise der Ausfuhren in die Union. Dies würde darauf hinweisen, dass zumindest bei einem erheblichen Teil der indonesischen Ausfuhren in Drittländer ebenfalls gedumpt wird. Auf jeden Fall verdeutlicht der drastische Rückgang der Ausfuhrmengen in den indonesischen Ausfuhrstatistiken, dass die indonesischen Ausführer bei den derzeitigen Preisen unter der chinesischen Konkurrenz leiden.
3.2.5 Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Preisen in der Union
(83)
Die Untersuchung ergab, dass die Preise der Ausfuhren in Drittländer des kooperierenden Herstellers im Allgemeinen höher waren als die Preisniveaus in der Union. Betrachtet man dagegen die übrigen indonesischen Hersteller, ergibt sich anhand der verfügbaren amtlichen indonesischen Statistiken ein gegensätzliches Bild. Dies ist ein Indiz dafür, dass auch bei den Ausfuhren in Drittländer durch indonesische Ausführer für einen erheblichen Teil dieser Ausfuhren Dumping vorliegt.
(84)
Der Preisunterschied zwischen den Preisen der Ausfuhren in die Union und den Preisen der Ausfuhren in die übrige Welt verdeutlicht, dass es für die indonesischen Ausführer reizvoll ist, Ausfuhren in die Union umzuleiten. Im Falle des Außerkrafttretens der für die Ausfuhren mit Ursprung in der VR China geltenden Maßnahmen dürfte diese Schlussfolgerung noch untermauert werden.
3.2.6 Schlussfolgerungen zu Indonesien
(85)
Die Bewertung der vorstehenden Faktoren ergab, dass die indonesischen Ausfuhren in die Union und in Drittländer in erheblichem Maße zu gedumpten Preisen erfolgten, wodurch ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutlich wird. Angesichts der hohen frei verfügbaren Kapazitäten der indonesischen Ausführer, des Mangels an anderen bedeutenden Absatzkanälen für eine solche Kapazität und der Attraktivität des EU-Markts besteht für die ausführenden indonesischen Hersteller sogar der Anreiz, im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen große Mengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken.
(86)
Unter Berücksichtigung der vorstehenden Daten und Informationen wird der Schluss gezogen, dass bei Außerkrafttreten der Maßnahmen Dumping durch Indonesien anhalten oder erneut auftreten dürfte.
4. STELLUNGNAHMEN NACH DER UNTERRICHTUNG
(87)
Die indonesischen Behörden reagierten nicht innerhalb der festgesetzten Frist auf die Bekanntmachung, dass nämlich Artikel 18 möglicherweise auf die nicht kooperierenden Hersteller angewandt wird. Nach der Unterrichtung behaupteten jedoch die indonesischen Behörden sowie einer der kooperierenden indonesischen Hersteller, dass auf die beiden kooperierenden indonesischen Hersteller ein erheblicher Anteil der Produktion des indonesischen Wirtschaftszweigs entfalle. Daher sollte der Umfang der Kooperation Indonesiens den Parteien zufolge als erheblich angesehen und Artikel 18 nicht angewendet werden. Außerdem behaupteten die oben genannten Parteien, dass mehrere indonesische Hersteller nicht in der Lage seien zu kooperieren, da diese im UZÜ keine Ausfuhren in die Union tätigten. Schließlich wurde vorgebracht, dass angesichts der Tatsache, dass auf einen der kooperierenden Hersteller ein extrem hoher Teil der indonesischen Ausfuhren entfalle, die kooperierenden Hersteller als repräsentativ betrachtet werden sollten; da für dieses Unternehmen kein Dumping festgestellt worden sei, sollten die Maßnahmen gegenüber Indonesien außer Kraft gesetzt werden.
(88)
Zunächst ist klarzustellen, dass Artikel 18 nicht auf die kooperierenden Hersteller angewendet wurde, deren Daten bei der Untersuchung vollständig berücksichtigt wurden. Was die Anwendung des Artikels 18 auf die übrigen indonesischen Hersteller angeht, hat die Kommission mangels Informationen dieser Hersteller keine andere Wahl, als sich auf die besten verfügbaren Fakten zu stützen. Es sei daran erinnert, dass die Kommissionsdienststellen zur Bewertung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens und/oder erneuten Auftretens des Dumpings in Auslaufüberprüfungen auch Elemente bewerten müssen, die die Lage des Wirtschaftszweigs des ausführenden Landes in seiner Gesamtheit betreffen, wie beispielsweise inländische Kapazität, Produktion und Preise, Ausfuhren in Drittländer.
(89)
Da die indonesischen Hersteller, die nicht kooperierten, in Bezug auf Ausfuhren in die Union sowie auf Produktion und Ausfuhren in Drittländer einen Großteil des indonesischen Wirtschaftszweigs darstellen, bestätigt die Kommission die Anwendung von Artikel 18 in Bezug auf die nicht kooperierenden indonesischen Hersteller, wie unter Randnummer 43 dargelegt.
(90)
Zum Antrag, die Maßnahmen auf die indonesischen Ausfuhren aufzuheben, ist anzumerken, dass die indonesischen Behörden keine Daten vorgelegt haben, anhand derer sich die Schlussfolgerung der Kommission bezüglich der Repräsentativität der kooperierenden Ausführer ändern könnte, deren Anteil an den indonesischen Gesamtausfuhren im UZÜ zwischen 40 % und 60 % lag wie in Randnummer 41 ausgeführt. Daher konnte der kooperierende Ausführer, bei dem kein Dumping festgestellt wurde, in Bezug auf die indonesischen Gesamtausfuhren nicht als repräsentativ betrachtet werden. Die übrigen indonesischen Ausfuhren erfolgten zu gedumpten Preisen wie in Randnummer 55 ausgeführt. Folglich wurde die Schlussfolgerung bestätigt, dass dieser Teil der indonesischen Ausfuhren weiterhin gedumpt wurde. Außerdem ist das Aufhören des Dumpings für sich genommen kein ausreichender Grund für ein Aufheben von Antidumpingmaßnahmen, falls, wie bei dieser Auslaufüberprüfung, die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens festgestellt wird. Folglich konnte dem Antrag auf Aufheben der Maßnahmen aufgrund des nicht anhaltenden Dumpings durch die kooperierenden indonesischen Ausführer nicht stattgegeben werden.
(91)
Die indonesischen Behörden und ein kooperierender indonesischer Hersteller baten außerdem um die vollständige Offenlegung der Zahlen der indonesischen Gesamtausfuhren in die Union. Es sei jedoch daran erinnert, dass die Indexierung dieser Daten (siehe Fußnote zu Randnummer 41) notwendig war, um den ausführenden indonesischen Hersteller vor einer Offenlegung sensibler Unternehmensdaten zu schützen. Da der Markt klein und die Zahl der betroffenen Parteien begrenzt ist, ist die Indexierung der Zahlen gerechtfertigt. Es gibt also gute Gründe dafür, die Geheimhaltung beizubehalten und dem Antrag auf Offenlegung der Zahlen für die indonesischen Gesamtausfuhren in die Union nicht stattzugeben.
5. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS UND/ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(92)
Aus den dargelegten Gründen wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Dumping von beiden von dieser Überprüfung betroffenen Ländern anhalten dürfte.
D. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(93)
Natriumcyclamat wird in der Union nur vom antragstellenden Hersteller, Productos Aditivos S.A., hergestellt. Das Unternehmen wurde daher als der Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 Grundverordnung angesehen.
2. VERBRAUCH IN DER UNION
(94)
Die Daten zum Verbrauch in der Union wurden anhand der kumulierten Mengen der Einfuhren der betroffenen Ware in die Union auf der Grundlage von Eurostat-Statistiken und anhand der gesamten überprüften Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt ermittelt. Da diese Daten aus zwei Quellen stammen und die Verkäufe des Antragstellers vertraulich behandelt werden sollten, wird die Verbrauchsentwicklung nachfolgend in Form von Indizes dargelegt.
(95)
Der Unionsverbrauch von Natriumcyclamat lag im Bezugszeitraum zwischen 5 000 und 7 000 Tonnen. Von 2005 bis 2006 stieg er um 6 % und von 2006 bis 2007 um 15 %. Von 2007 bis zum UZÜ ging er um 18 % zurück.
Tabelle 1
Verbrauch in der Union
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
106
122
103
3. EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
3.1 KUMULIERUNG
(96)
Die Kommission prüfte anhand der Kriterien nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung, ob die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern kumulativ beurteilt werden sollten. Nach dem genannten Artikel sind die Auswirkungen von Einfuhren aus mehr als einem Land, die gleichzeitig Gegenstand von Antidumpinguntersuchungen sind, nur dann kumulativ zu beurteilen, wenn festgestellt wird, dass a) die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus jedem einzelnen Land den in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung definierten Mindestprozentsatz übersteigt und das Volumen der Einfuhren aus jedem einzelnen Land nicht unerheblich ist und b) eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren angesichts des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren sowie des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren und der gleichartigen Ware der Union angemessen ist.
(97)
Diesbezüglich wurde zunächst festgestellt, dass die für jedes betroffene Land ermittelten Dumpingspannen über der Geringfügigkeitsschwelle lagen. Außerdem war das Volumen der gedumpten Einfuhren aus jedem einzelnen dieser Länder nicht unerheblich im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung. In der Tat entfielen auf die Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien rund 50 % des Unionsverbrauchs im UZÜ. Bei der Berechnung der Einfuhrmengen blieben nicht gedumpte Einfuhren unberücksichtigt.
(98)
Die Untersuchung ergab ferner, dass die Bedingungen des Wettbewerbs zwischen den gedumpten Einfuhren untereinander wie auch zwischen den gedumpten Einfuhren und der gleichartigen Ware der Union vergleichbar waren. Den Untersuchungsergebnissen zufolge konkurriert Natriumcyclamat, das von den betroffenen Ländern hergestellt/verkauft wird, mit jenem, das vom Wirtschaftszweig der Union hergestellt/verkauft wird, unabhängig von seinem Ursprung, da es in allen Fällen dieselben grundlegenden Eigenschaften aufweist, aus der Sicht der Verbraucher weitgehend austauschbar ist und über dieselben Absatzkanäle vertrieben wird. Die Preise für von den Maßnahmen betroffene Einfuhren aus der VR China und für gedumpte Einfuhren aus Indonesien lagen zudem in der gleichen Größenordnung. Bei einem Vergleich der Preise auf derselben Handelsstufe wurde ferner festgestellt, dass diese Preise unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen.
(99)
Daher befand die Kommission, dass in Bezug auf von den Maßnahmen betroffenen Einfuhren aus der VR China und auf gedumpte Einfuhren aus Indonesien alle in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung niedergelegten Kriterien erfüllt waren und die Auswirkungen dieser Einfuhren kumulativ beurteilt werden sollten.
3.2 MENGE UND MARKTANTEIL DER GEDUMPTEN EINFUHREN
(100)
Die Entwicklung der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien und ihre Marktanteile im Bezugszeitraum stellten sich wie folgt dar:
Tabelle 2
Gedumpte Einfuhren insgesamt
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
109
198
195
Tabelle 3
Marktanteil der gedumpten Einfuhren
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
103
161
189
(101)
Die Mengen der gedumpten Einfuhren sowie ihr Marktanteil haben sich im Bezugszeitraum nahezu verdoppelt.
3.3 PREISENTWICKLUNG UND PREISBILDUNGSVERHALTEN BEI DEN EINFUHREN DER BETROFFENEN WARE
3.3.1 Preisentwicklung
(102)
Der gewogene Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern hat sich im Bezugszeitraum wie folgt entwickelt:
Tabelle 4
Durchschnittspreise der gedumpten Einfuhren
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabelle 4 basiert auf den verfügbaren statistischen Daten, einschließlich von Eurostat. Die allgemeine Entwicklung der Preise der Einfuhren in die Union lässt bis 2007 einen Anstieg erkennen, auf den im UZÜ ein Rückgang unter das Niveau von 2005 folgte.
3.3.2 Preisunterbietung
(104)
Bei der Bestimmung der Preisunterbietung stützte sich die Kommission auf die Analyse der Informationen, die der kooperierende ausführende Hersteller in der VR China während der Untersuchung vorgelegt hatte. Für die anderen an dieser Überprüfung nicht kooperierenden Unternehmen in der VR China und in Indonesien wurde die Preisunterbietung anhand von Eurostat-Daten ermittelt.
(105)
Das Verfahren zur Berechnung der Preisunterbietung entspricht dem der Ausgangsuntersuchung. Die Einfuhrpreise, einschließlich der Antidumpingzölle, des ausführenden Herstellers wurden mit denen des Wirtschaftszweigs der Union verglichen, und zwar anhand der gewogenen Durchschnittspreise für dieselben Warentypen im UZÜ. Die Preise des Wirtschaftszweigs der Union wurden auf die Stufe ab Werk gebracht und mit den cif-Einfuhrpreisen frei Grenze der Union, einschließlich Zöllen und Antidumpingzöllen, verglichen. Dieser Preisvergleich wurde auf derselben Handelsstufe nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen.
Tabelle 5
Preisunterbietung
2008 (UZÜ)
VR China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Übrige Unternehmen
3,2 %
Indonesien:
-
Übrige Unternehmen
18,7 %
4. EINFUHREN AUS ANDEREN LÄNDERN
Einfuhren aus anderen Drittländern waren im Bezugszeitraum unerheblich (unter 50 Tonnen im Jahr) und konnten daher die Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht beeinflusst haben.
5. WIRTSCHAFTLICHE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(106)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ab 2005 bis zum UZÜ beeinflussten.
(107)
Zur Wahrung der Vertraulichkeit der Geschäftsinformationen war es erforderlich, die Angaben zum Wirtschaftszweig der Union in indexierter Form zu machen.
5.1 PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPAZITÄT UND KAPAZITÄTSAUSLASTUNG
(108)
Die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2005 bis zum UZÜ um 13 % zurück. Da sich die Produktionskapazität im selben Zeitraum nicht veränderte, ging die Kapazitätsauslastung parallel zur Produktionsentwicklung um 10 % zurück.
Tabelle 6
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Produktionskapazität
100
100
100
100
Produktionsvolumen
100
106
88
87
Kapazitätsauslastung
100
106
88
87
5.2 VERKÄUFE IN DER UNION
(109)
Tabelle 7 weist für den Wirtschaftszweig der Union einen deutlichen Rückgang der Verkaufsmengen aus. Die Lage des Wirtschaftszweigs wird noch dadurch verschärft, dass der Gesamtverbrauch im selben Zeitraum um 3 % anstieg (siehe Tabelle 1). Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2005 bis zum UZÜ erheblich zurück. Dies steht im Gegensatz zu den im gesamten Bezugszeitraum stetig wachsenden Marktanteilen (siehe Randnummer 100) der kumulierten gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien. Der Wirtschaftszweig der Union erhöhte seine Verkaufsstückpreise angesichts sinkender Volumina. Insgesamt musste der Wirtschaftszweig der Union trotz der Erhöhung der Stückpreise bei seinen Natriumcyclamat-Verkäufen im UZÜ weiterhin Verluste hinnehmen.
Tabelle 7
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Verkaufsmengen
100
93
81
72
Marktanteil
100
88
66
70
Verkaufsstückpreise
100
100
108
123
5.3 LAGERBESTÄNDE
(110)
Die Lagerbestände der Unionshersteller schwankten zwischen 2005 und dem UZÜ erheblich und gingen im Bezugszeitraum um fast die Hälfte zurück.
Tabelle 8
Index
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Bestände (in Tonnen)
100
113
29
53
5.4 RENTABILITÄT
(111)
Trotz einer insgesamt leichten Erholung blieb die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union im gesamten Bezugszeitraum durchweg negativ.
5.5 BESCHÄFTIGUNG, PRODUKTIVITÄT UND LÖHNE
(112)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union sank im Bezugszeitraum um 19 %. Die Produktivität pro Beschäftigten (ermittelt auf Basis der Anzahl der produzierten Tonnen geteilt durch die Zahl der Beschäftigten) nahm zu. Die durchschnittlichen Personalkosten pro Beschäftigten erhöhten sich im Bezugszeitraum um 5 %.
Tabelle 9
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Beschäftigung
100
88
91
81
Personalkosten je Beschäftigten
100
99
81
105
Produktivität (je Beschäftigten)
100
121
97
107
5.6 INVESTITIONEN, KAPITALRENDITE
(113)
Im Bezugszeitraum gingen die Investitionen um fast die Hälfte zurück, was die insgesamt negative Lage des Unionsherstellers widerspiegelt. Die Kapitalrendite, ausgedrückt als das Verhältnis zwischen dem Nettogewinn des einzigen Unionsherstellers und dem Buchwert seiner Sachanlagen, gibt die Entwicklung der Rentabilität an. Sie ging im Bezugszeitraum drastisch um fast 80 % zurück.
Tabelle 10
In Indizes
2005
2006
2007
2008 (UZÜ)
Investitionen
100
44
7
53
Kapitalrendite
100
54
20
21
5.7 CASHFLOW UND KAPITALBESCHAFFUNGSMÖGLICHKEITEN
(114)
Der Cashflow des Wirtschaftszweigs der Union konnte nur im Vergleich zur Gesamttätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union bewertet werden. Er blieb 2005 leicht positiv, verschlechterte sich jedoch im nachfolgenden Zeitraum und wurde im restlichen Bezugszeitraum negativ. Aufgrund der Verluste im Bezugszeitraum wurde die Kapitalbeschaffung für den Wirtschaftszweig der Union zudem schwieriger.
5.8 HÖHE DES DUMPINGS
(115)
Die Einfuhren aus den beiden betroffenen Ländern wurden im UZÜ weiterhin gedumpt, eine Ausnahme bildete der kooperierende ausführende indonesische Hersteller. Angesichts der Ausfuhrmenge insgesamt und der Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern können die entsprechenden Auswirkungen nicht als unerheblich angesehen werden.
5.9 ERHOLUNG VON FRÜHEREM DUMPING
(116)
Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Natriumcyclamat mit Ursprung in der VR China und in Indonesien wurden im März 2004 eingeführt. Seitdem haben sich der Wirtschaftszweig der Union, wie vorstehend ausgeführt, nur zum Teil wieder erholt.
5.10 SCHLUSSFOLGERUNG ZUR SCHÄDIGUNG
(117)
In erheblichem Maße gelangten immer mehr Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China und aus Indonesien auf den Unionsmarkt. Einige Schadensindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union lassen Anzeichen für eine Erholung erkennen, andere deuten auf eine negative Entwicklung.
(118)
Angesichts der sich insgesamt verschlechternden Lage des einzigen Unionsherstellers und der Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien sowie der festgestellten deutlichen Preisunterbietung wird die Auffassung vertreten, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erlitten hat.
6. AUSWIRKUNGEN DER GEDUMPTEN EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN UND AUSWIRKUNGEN ANDERER FAKTOREN
6.1 AUSWIRKUNGEN DER GEDUMPTEN EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
(119)
Wie in Randnummer 100 ausgeführt, haben sich die kumulierte Menge und der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern im Bezugszeitraum nahezu verdoppelt. Für beide betroffenen Länder wurde zudem eine erhebliche Preisunterbietung festgestellt. Die eindeutige zeitliche Überschneidung der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union mit dem beträchtlichen Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien belegt, dass diese Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben. In der Tat drückten die gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien weiter auf den EU-Markt und gewannen bedeutende Marktanteile vom Unionshersteller hinzu.
6.2 AUSWIRKUNGEN ANDERER FAKTOREN
(120)
Die Kommission prüfte, ob möglicherweise andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren einen Einfluss auf die anhaltende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union hatten, um sicherzustellen, dass eine durch solche Faktoren verursachte etwaige Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren angelastet wurde.
6.2.1 Auswirkungen der nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien
(121)
Die Menge der nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien ging im Bezugszeitraum stetig zurück. Die entsprechenden Preise für diese Einfuhren waren durchgängig höher als die Preise für die gedumpten Einfuhren. Daher trugen die nicht gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien nicht zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union bei.
6.2.2 Leistung auf den Ausfuhrmärkten
(122)
Der Anteil der Ausfuhrverkäufe des Unionsherstellers außerhalb der EU an seinen Gesamtverkäufen lag bei unter 25 %. Im Gegensatz zu den Verkäufen in der Union verbesserte sich die Rentabilität der Ausfuhrverkäufe im Bezugszeitraum, weshalb der Wirtschaftszweig der Union dadurch nicht geschädigt werden konnte.
6.2.3 Schwankungen der Rohstoffpreise
(123)
Die Schwankungen der Rohstoffpreise für Natriumcyclamat hatten vielleicht einen gewissen negativen Effekt auf die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union. Dieser Faktor ist jedoch nicht ausreichend, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung und den gedumpten Einfuhren zu widerlegen. Letztere hätten in ähnlichem Umfang wie die Kosten des Unionsherstellers von den Veränderungen bei den Rohstoffpreisen betroffen sein müssen, da sie eng mit den Öl- und Harnstoffpreisen verknüpft sind.
6.2.4 Veränderte Verbrauchsgewohnheiten
(124)
Veränderte Verbrauchsgewohnheiten durch neue Produkte auf dem Markt hatten keinen nennenswerten Einfluss auf den Verbrauch von Natriumcyclamat. Anscheinend verdrängten diese neuen Produkte Natriumcyclamat nicht.
6.3 SCHLUSSFOLGERUNG
(125)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union verursachten und dass kein anderer Faktor diesen ursächlichen Zusammenhang widerlegte.
E. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. BEI EINEM AUSSERKRAFTTRETEN DER MASSNAHMEN ZU ERWARTENDE MENGEN- UND PREISEFFEKTE AUF DIE LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(126)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurden die Einfuhren aus den untersuchten Ländern daraufhin überprüft, ob ein Anhalten der Schädigung wahrscheinlich ist.
(127)
Zur Ermittlung der wahrscheinlichen Auswirkungen des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen auf den Wirtschaftszweig der Union wurden neben den oben zusammengefassten Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings die nachstehenden Faktoren berücksichtigt.
1.1 VR CHINA
(128)
Wie unter Randnummer 40 festgestellt, erfolgen die Ausfuhren aus der VR China durch die von dieser Überprüfung betroffenen Ausführer auch weiterhin zu gedumpten Preisen. Die chinesischen Ausfuhren in andere Drittländer scheinen ebenfalls gedumpt zu werden, was auf ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutet.
(129)
In einer Analyse der Kapazitätsreserven in der VR China wurde deutlich, dass die frei verfügbare Produktionskapazität der von der Überprüfung betroffenen Unternehmen in der VR China um ein Vielfaches über der Größe des Unionsmarkts liegt (siehe Randnummer 61). Die Möglichkeit anderer Drittlandsmärkte, erhebliche zusätzliche Mengen chinesischer Einfuhren aufzunehmen, ist zudem begrenzt (siehe Randnummer 63). Im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen besteht daher für die ausführenden chinesischen Hersteller ein Anreiz, große Ausfuhrmengen zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt zu lenken (siehe Randnummer 65).
(130)
Die festgestellten hohen Dumping- und Unterbietungsspannen weisen darauf hin, dass die oben genannten Ausfuhren in die Union zu gedumpten Preisen erfolgen würden, die deutlich unter den Preisen und Kosten des Unionsherstellers lägen.
(131)
Die kombinierte Auswirkung dieser Mengen und Preise könnte für sich genommen eine weitere Verschlechterung der bereits prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge haben. Ein solches Szenario würde mit große Wahrscheinlichkeit zu noch weiter gedrückten Preisen und/oder zu einem weiteren Rückgang der Produktion und der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union führen. Die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union würde sich weiter verschlechtern und eine zunehmende Schädigung zur Folge haben. Derartige Entwicklungen könnten durchaus die Existenz des einzigen Unionsherstellers beenden.
1.2 INDONESIEN
(132)
Die Untersuchung ergab, dass das Dumping durch Indonesien im UZÜ anhielt. Die Untersuchung ergab ferner, dass die insgesamt frei verfügbare Kapazität in Indonesien über 75 % der Größe des Unionsmarkts ausmacht und dass sie in naher Zukunft noch anwachsen dürfte (siehe Randnummer 75). Da es keine Anhaltspunkte dafür gibt, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen andere Drittmärkte oder der Inlandsmarkt diese Überschusskapazität auffangen könnten, könnte dies zu einem Anstieg der Ausfuhren in die Europäische Union zu einem niedrigeren Preis führen.
(133)
Wie im Falle der VR China weist die festgestellte hohe Dumping- und Unterbietungsspanne darauf hin, dass die Ausfuhren aus Indonesien in die Union zu gedumpten Preisen erfolgen würden, die deutlich unter den Preisen und Kosten des Unionsherstellers lägen. Ähnlich könnte sich eine Kombination aus solchen Mengen und Preisen dahingehend auswirken, dass sich die bereits kritische Lage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschlechtert und dies durchaus die Existenz des einzigen Unionsherstellers beenden könnte. Wie im Falle der VR China scheinen indonesische Ausfuhren in Drittländer gedumpt zu sein, sofern sie unter den Preisen für die Ausfuhren in die Europäische Union liegen, wodurch ebenfalls ein strukturbedingtes Dumpingmuster deutlich wird.
2. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
(134)
Der Wirtschaftszweig der Union leidet seit mehreren Jahren unter den Auswirkungen gedumpter Einfuhren und befindet sich derzeit immer noch in einer prekären wirtschaftlichen Lage.
(135)
Wie oben dargestellt, ergab die Untersuchung, dass die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ anhielt. Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ist bereits das Anhalten der Schädigung ein deutliches Anzeichen dafür, dass die Schädigung wahrscheinlich auch künftig anhält und die Maßnahmen daher aufrechterhalten werden sollten.
(136)
Die Feststellungen zu den Einfuhren zeigen, dass Einfuhren großer Mengen zu gedumpten Preisen anhalten dürften und sich der Wettbewerb bei den Preisen zwischen den gedumpten Einfuhren und dem in der Union hergestellten Natriumcyclamat wahrscheinlich verschärfen wird. Bei der Untersuchung wurden keine Faktoren ermittelt, die den engen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung, die der Wirtschaftszweig der Union erleiden würde, widerlegen würden.
(137)
Im Falle einer Einstellung der Maßnahmen würde sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union verschlechtern und die Existenz des einzigen Unionsherstellers wäre gefährdet.
(138)
Daher ist davon auszugehen, dass aufgrund der gedumpten Einfuhren aus der VR China und aus Indonesien der Wirtschaftszweig der Union sehr wahrscheinlich weiterhin geschädigt wird.
F. UNIONSINTERESSE
1. EINLEITUNG
(139)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde allen beteiligten Interessen Rechnung getragen, den Interessen des antragstellenden Unionsherstellers ebenso wie den Interessen der Einführer, Verwender und Lieferer.
2. INTERESSE DES ANTRAGSTELLENDEN UNIONSHERSTELLERS
(140)
In Bezug auf den einzigen Unionshersteller sei darauf hingewiesen, dass seine Verluste durch die Schwierigkeit bedingt waren, mit den gedumpten Billigeinfuhren konkurrieren zu müssen, auf die bereits zu Beginn des Bezugszeitraums ein beträchtlicher Marktanteil entfiel und deren Marktanteil in dem genannten Zeitraum noch anstieg.
(141)
Dem Unionshersteller käme die Aufrechterhaltung der Maßnahmen zugute, und er sollte dann zumindest in der Lage sein, das Volumen und eventuell seine Verkaufspreise zu erhöhen, wodurch er den notwendigen Ertrag erwirtschaften und so weiterhin in seine Produktionsanlagen investieren könnte. Durch das Außerkrafttreten der Maßnahmen hingegen würde eine wirtschaftliche Erholung verhindert und die Schädigung des Unionsherstellers würde anhalten oder sogar verschärft werden. Die Existenzfähigkeit des Unionsherstellers wäre ernsthaft bedroht und folglich könnte dies sein Ende bedeuten, wodurch sich Angebot und Wettbewerb auf dem Markt verringern würden.
3. INTERESSE DER EINFÜHRER
(142)
Bei Einleitung des Verfahrens wurde zwanzig unabhängigen Einführern ein Fragebogen zugesandt. Drei antworteten, dass sie auf dem Markt der betroffenen Ware nicht mehr tätig seien. Zwei andere Einführer beantworteten den Fragebogen. Der Anteil der kooperierenden unabhängigen Einführer an den Gesamteinfuhren der betroffenen Ware lag bei 7 %.
(143)
Die Untersuchung ergab, dass die Existenz mehrerer Anbieter von Natriumcyclamat von wesentlicher Bedeutung ist. Die Einführer müssen sich aus Gründen der Qualität und der Nahrungsmittelsicherheit auf asiatische und auf europäische Bezugsquellen verlassen können.
4. INTERESSE DER VERWENDER
(144)
Bei Einleitung des Verfahrens wurde dreizehn potenziellen Verwendern ein Fragebogen zugesandt, doch nur zwei haben geantwortet.
(145)
Die wichtigsten Verwender der betroffenen Ware in der Union sind in der Lebensmittel-, Getränke- und Pharmaindustrie zu finden. Die Nachfrage nach der betroffenen Ware hängt daher von der Lage dieser Wirtschaftszweige ab.
(146)
Die Verwender, die sich meldeten, wiesen solide Gewinnspannen bei den nachgelagerten Produkten auf, für die Natriumcyclamat verwendet wird. Die Auswirkungen der Antidumpingzölle auf ihre Gesamtkosten waren so gering (unter 1 %), dass sie von den geltenden Maßnahmen nicht unverhältnismäßig betroffen waren.
5. INTERESSE DER ZULIEFERER
(147)
Acht potenziellen Zulieferern wurde ein Fragebogen zugesandt, von denen jedoch keiner der Kommission antwortete. Aus den verfügbaren Informationen geht hervor, dass ihr mit Natriumcyclamat in Zusammenhang stehendes Sortiment eher zu vernachlässigen ist. Eine weitere Verschlechterung der Lage des einzigen Unionsherstellers könnte einige, allerdings begrenzte Auswirkungen auf die Rohstoffzulieferer des einzigen Unionsherstellers haben. Deshalb ist die Annahme durchaus vertretbar, dass die Maßnahmen auch dem Wirtschaftszweig der Zulieferer zugute kämen, da so dazu beigetragen würde, dass einer ihrer Kunden bestehen bliebe.
6. SCHLUSSFOLGERUNG ZUM UNIONSINTERESSE
(148)
Unter Berücksichtigung aller oben genannten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Einführung endgültiger Antidumpingzölle sprechen.
G. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(149)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen sollten die geltenden Maßnahmen gegenüber Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und in Indonesien aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Natriumcyclamat, die derzeit unter den KN-Code ex 2929 90 00 (TARIC-Code 2929900010) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China und in Indonesien, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze:
Land
Unternehmen
Zollsatz
(EUR pro kg)
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Volksrepublik China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Volksrepublik China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Provinz Guangdong, Volksrepublik China
0,11
A473
Alle übrigen Unternehmen
0,26
A999
Indonesien
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle übrigen Unternehmen
0,27
A999
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zur Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (5) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der in Absatz 2 dieses Artikels festgesetzten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 3. Juni 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 492/2010 AL CONSILIULUI
din 3 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea transmisă de Comisie după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. MĂSURILE ÎN VIGOARE
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), Consiliul a impus, în urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („China”) și din Indonezia (denumite împreună „țările vizate”).
2. ANCHETA PREZENTĂ
2.1. CEREREA DE REEXAMINARE
(2)
La 11 decembrie 2008 a fost înaintată de către Productos Aditivos S.A., unicul producător de ciclamat de sodiu din Uniune, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
2.2. INIȚIEREA
(4)
Concluzionând, după consultarea Comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru a justifica inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis o anchetă în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază la 10 martie 2009, publicând în acest scop un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) („aviz de inițiere”).
2.3. PERIOADA DE ANCHETĂ
(5)
Ancheta privind probabilitatea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2008 până la 31 decembrie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul PAR („perioada luată în considerare”).
3. PĂRȚILE VIZATE DE PREZENTA ANCHETĂ
(6)
Comisia a informat în mod oficial producătorul solicitant din Uniune, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți din China și Indonezia și autoritățile țărilor vizate cu privire la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(7)
Părțile interesate au avut ocazia de a-și prezenta, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de inițiere, dar niciuna dintre ele nu a adresat o astfel de solicitare Comisiei.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China și din Indonezia. Două societăți din China, aparținând amândouă grupului Rainbow Rich Industrial Ltd cu sediul în Hong Kong și două societăți din Indonezia și-au manifestat intenția de a coopera și au răspuns la chestionarul cu privire la dumping.
(9)
Alți doi producători chinezi, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited și-au manifestat existența. Ancheta inițială a constatat că respectivele societăți nu practicau dumpingul pe piața Uniunii. Prin urmare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) și Fang Da Food Additive (Yan Quan) nu sunt supuși prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.
4. VERIFICAREA INFORMAȚIILOR PRIMITE
(10)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau a probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
4.1.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen;
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing;
-
și societatea afiliată Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN INDONEZIA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung;
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCĂTORUL INDUSTRIAL DIN UNIUNE:
-
Productos Aditivos SA, Spania.
4.4.
IMPORTATOR/COMERCIANT INDEPENDENT:
-
Beneo Palatinit GmbH, Germania.
4.5.
UTILIZATOR:
-
Schweppes International Ltd, Țările de Jos.
5. INFORMAREA PĂRȚILOR
(11)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a prevăzut recomandarea instituirii unor taxe antidumping pentru importurile de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia.
(12)
În conformitate cu prevederile din regulamentul de bază, li s-a acordat părților un termen pentru a-și formula observațiile cu privire la informațiile comunicate.
(13)
Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost examinate și, după caz, constatările definitive au fost modificate în consecință.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(14)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în ancheta inițială, și anume ciclamatul de sodiu (denumit în continuare „CS”), originar din China și din Indonezia (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00.
(15)
După cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în reexaminarea actuală, ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar, autorizat în Uniunea Europeană și în multe alte țări ca îndulcitor în alimentele și băuturile hipocalorice și dietetice. Acesta este utilizat pe scară largă ca aditiv de către industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori de masă hipocalorici și dietetici. Industria farmaceutică utilizează, de asemenea, cantități mici din acesta.
2. PRODUSUL SIMILAR
(16)
S-a demonstrat, la fel ca în ancheta inițială, că produsul în cauză produs în China și în Indonezia și vândut în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca și produsul fabricat și vândut de către solicitant pe piața Uniunii sau ca și cel fabricat și vândut pe piața internă din Indonezia, care a servit, de asemenea, ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(17)
În consecință, toate aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă există sau nu dumping și, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să determine continuarea sau reapariția dumpingului. În contextul anchetei întreprinse în cadrul respectivului articol se amintește că tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) nu face obiectul niciunei reexaminări.
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, se aplică aceeași metodologie generală ca și cea folosită în ancheta inițială, cu condiția ca circumstanțele să rămână aceleași. Pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, în conformitate cu metoda standard, eșantionarea tranzacțiilor a fost efectuată prin colectare de date din patru luni diferite, care corespund, fiecare, ultimei luni dintr-un trimestru, din cursul PAR. Rezultatul a fost verificat și prin analizarea unor alte tranzacții. Niciun operator nu a protestat împotriva acestei abordări.
(20)
Potrivit statisticilor bazei de date Eurostat, în timpul PAR, au fost importate în Uniune între 3 000 și 5 000 de tone din produsul în cauză. Din acestea, peste 90 % proveneau din China, iar restul din Indonezia. În practică, nu a fost înregistrat niciun import provenind din alte țări.
2. IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ÎN CURSUL PERIOADEI DE ANCHETĂ
2.1. REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ
2.1.1. Țară analogă
(21)
Cu excepția societăților cărora le-a fost acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală pentru China a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(22)
În cadrul anchetei anterioare, Indonezia a fost folosită drept țară cu o economie de piață adecvată, în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(23)
Această alegere a fost propusă de Comisie în avizul de inițiere și niciuna dintre părțile interesate nu s-a opus acestei alegeri în termenele prevăzute pentru aceasta.
(24)
Prețurile indoneziene au fost considerate drept prețuri de substituție rezonabile pentru prețurile chinezești, în măsura în care Indonezia dispune de o piață internă competitivă, cu un volum crescând de importuri din China și pe care operează cel puțin șase producători. Se pare, în plus, că produsul care face obiectul anchetei este produs numai în Uniune, în China și în Indonezia. Nicio probă contrară nu a fost prezentată în cursul prezentei anchete.
(25)
În consecință, Indonezia a fost utilizată ca o țară cu economie de piață analogă în scopul prezentei reexaminări.
2.1.2. Producători-exportatori chinezi cooperanți
2.1.2.1. Observații preliminare
(26)
Astfel cum se arată la considerentul 8, doi producători aparținând aceluiași grup bazat în Hong Kong, „Rainbow Rich Industries”, au cooperat la prezenta reexaminare. Aceștia reprezintă peste jumătate din exporturile către Uniune în timpul PAR. Fără a ține seama de volumurile de producție și de vânzări ale societăților care nu sunt vizate de proceduri, producătorii cooperanți au reprezentat peste trei sferturi din producția chineză totală și aproape jumătate din capacitatea acesteia. Reprezentativitatea în ceea ce privește exportul către Uniune a depășit 80 %. Ținând seama de nivelul de cooperare, informațiile detaliate primite din partea exportatorilor cooperanți au fost utilizate ca sursă pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a dumpingului prejudiciabil din partea Chinei.
(27)
Una dintre societățile cooperante, Golden Time Enterprises (Shenzhen), a exportat cantități semnificative către Uniune în timpul PAR, în timp ce societatea sa afiliată, Jintian Enterprises (Nanjing) nu a exportat către UE de la instituirea măsurilor. Datele colectate în timpul vizitei de verificare la fața locului a societății care nu exporta, Jintian Enterprises (Nanjing), au permis, totuși, o perspectivă mai detaliată a pieței interne din China, unde societatea deține o parte importantă din cota de piață și din capacitatea instalată.
(28)
În timpul anchetei, o societate chineză a afirmat că principalii producători chinezi se reunesc cu regularitate pentru a fixa un preț de referință pentru piața internă din China. Dată fiind poziția dominantă a respectivilor producători, acest acord permite menținerea cu succes a prețurilor interne chinezești la un nivel relativ ridicat.
2.1.2.2. Valoarea normală
(29)
Valoarea normală pentru Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.1.2.3. Prețul de export
(30)
Prețul de export către Uniune al societății Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost prețul real al produsului, plătit sau plătibil atunci când este vândut la export către UE, ajustat în mod corespunzător.
2.1.2.4. Compararea prețurilor
(31)
Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie ponderată și prețul mediu de export ponderat au fost comparate la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor despre care s-a pretins și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al creditului, al manipulării și al ambalării.
2.1.2.5. Marja de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping per tip de produs a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export, în aceeași etapă de comercializare. Această comparație a evidențiat existența unui dumping în cursul PAR, la un nivel considerabil mai mare decât cel constatat în cadrul anchetei inițiale. Marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera Uniunii, a depășit 30 % pentru Golden Time Enterprises.
2.1.3. Alți producători-exportatori chinezi
2.1.3.1. Observații preliminare
(33)
Celelalte importuri din China au reprezentat mai puțin de 5 % din consumul Uniunii.
(34)
Concluziile Comisiei cu privire la ceilalți producători-exportatori chinezi s-a bazat pe datele colectate în timpul anchetei, precum și pe statisticile oficiale Eurostat.
2.1.3.2. Valoarea normală
(35)
Valoarea normală pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al vânzărilor interioare, aplicat de către producătorii indonezieni cooperanți și plătit de către clienții independenți.
2.1.3.3. Prețul de export
(36)
Prețul de export pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În absența unor alte informații mai fiabile, acesta a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.1.3.4. Compararea prețurilor
(37)
Prețul mediu de export ponderat, calculat pentru ceilalți exportatori chinezi, a fost comparat cu valoarea normală medie ponderată a producătorilor indonezieni verificați, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(38)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al manipulării și al ambalării. În absența unor informații mai fiabile, ajustările s-au bazat pe costurile verificate ale exportatorului chinez cooperant.
2.1.3.5. Marja de dumping
(39)
Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 35, și prețul de export, astfel cum este indicat în considerentul 36. Rezultatele astfel obținute indică o continuare clară a practicilor de dumping în timpul perioadei de validitate a măsurilor, cu o marjă de dumping care depășește 5 %.
2.1.4. Concluzii privind dumpingul din partea Chinei
(40)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei a continuat în perioada aplicării măsurilor.
2.2. INDONEZIA
2.2.1. Observații preliminare
(41)
Astfel cum se indică în considerentul 8, doi producători au cooperat la prezenta reexaminare, PT Golden Sari și PT Tunggak Waru Semi. Reprezentativitatea lor în ceea ce privește exportul către Uniune s-a situat între 40 % și 60 % în timpul PAR (4).
(42)
Datele colectate de către Comisie au arătat că există cel puțin patru alți producători ai produsului în cauză în Indonezia. Conform acestor date, producătorii cooperanți reprezentau aproximativ o treime din producția și din capacitatea totală din Indonezia. Prin urmare, cooperarea Indoneziei la prezenta reexaminare a fost redusă.
(43)
În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile naționale, prețurile de export către alte țări, producția și capacitatea în Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate de cele mai bune date disponibile, inclusiv pe plângeri și pe informații aflate la dispoziția publicului. Autoritățile indoneziene competente au fost informate cu privire la aplicarea articolului 18 și a motivelor aferente. Autoritățile indoneziene nu au făcut niciun comentariu în această privință.
(44)
Dintre cei doi cooperanți, numai unul, PT Golden Sari, a exportat către Uniune în timpul PAR. În timp ce nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru PT Tunggak Waru Semi, dat fiind că această societate nu a exportat către Uniune în timpul PAR, datele acesteia au fost, totuși, utilizate pentru a obține informații, printre altele, privind producția, capacitățile și exporturile către piețe terțe, ceea ce a permis obținerea unor indicații mai detaliate despre piața internă indoneziană, precum și despre piața indoneziană de export.
2.2.2. Producători exportatori indonezieni cooperanți
2.2.2.1. Valoarea normală
(45)
Valoarea normală a fost calculată pentru PT Golden Sari ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.2.2.2. Prețul de export
(46)
Prețul de export pentru PT Golden Sari a fost stabilit pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau plătibile pe durata PAR de către clienții independenți din Uniune.
2.2.2.3. Compararea prețurilor
(47)
Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză către Uniune, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(48)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al ambalării și al creditului.
2.2.2.4. Marja de dumping
(49)
Rezultatul comparației dintre valoarea normală și prețul de export a arătat că societatea PT Golden Sari nu a recurs la niciun fel de dumping pe durata PAR.
2.2.3. Alți producători-exportatori indonezieni
2.2.3.1. Observații preliminare
(50)
Astfel cum se arată la considerentul 43, datorită nivelului scăzut de cooperare al Indoneziei, marja de dumping a exportatorilor care nu au cooperat a fost determinată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume pe baza datelor disponibile.
2.2.3.2. Valoarea normală
(51)
Valoarea normală a fost calculată ca fiind valoarea normală medie ponderată care a fost calculată pentru cei doi producători cooperanți.
2.2.3.3. Prețul de export
(52)
În absența unor alte informații mai fiabile, prețul de export pentru exportatorii indonezieni care nu au cooperat a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.2.3.4. Compararea prețurilor
(53)
Prețul mediu ponderat de export către Uniune astfel obținut pentru Indonezia a fost comparat, la nivelul franco fabrică, cu valoarea normală medie ponderată stabilită pentru producătorii indonezieni cooperanți.
(54)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al manipulării, al ambalării și al creditului.
2.2.3.5. Marja de dumping
(55)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export, astfel cum a fost stabilită mai sus, a demonstrat existența unui dumping. Marja de dumping astfel stabilită, exprimată ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii, se apropia de 30 %.
2.2.4. Concluzii privind dumpingul din partea Indoneziei
(56)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că, în perioada aplicării măsurilor, dumpingul din partea unei părți semnificative a producătorilor indonezieni a continuat.
3. EVOLUȚIA IMPORTURILOR ÎN CAZ DE ABROGARE A MĂSURILOR
(57)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Chinei și Indoneziei.
(58)
Pentru a stabili dacă dumpingul ar fi susceptibil de a reapare, în cazul abrogării măsurilor, Comisia a examinat informațiile disponibile privind situația exportatorilor și condițiile pieții. Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate de răspunsurile producătorilor cooperanți la chestionare și verificate cu ocazia vizitelor de verificare la fața locului. Alte surse de informații au fost, de asemenea, utilizate, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile oficiale ale țărilor vizate referitoare la exporturi și la piață.
3.1. CHINA
3.1.1. Observații preliminare
(59)
După cum se arată la considerentul 26, producătorii cooperanți au reprezentat mai mult de trei sferturi din producția chineză pe durata PAR. Întrucât nivelul de cooperare este ridicat, s-a considerat că se pot colecta informații fiabile privind exporturile produsului în cauză către Uniune pe durata PAR direct de la producătorul-exportator. În mod mai general, datele referitoare la piața internă chineză au fost colectate de la ambii producători verificați.
(60)
Se reamintește că ancheta a arătat că dumpingul practicat de societățile chinezești care fac obiectul prezentei reexaminări a fost menținut la un nivel considerabil mai ridicat decât cel stabilit în cursul anchetei inițiale.
3.1.2. Capacități neutilizate și stocuri
(61)
Potrivit datelor colectate de către Comisie în timpul anchetei, capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de prezenta reexaminare în China este de câteva ori mai mare decât capacitatea pieții Uniunii. Ancheta a arătat că, în China, consumul intern nu este susceptibil de a absorbi în măsură semnificativă această capacitate suplimentară.
(62)
Un producător chinez a susținut că avea intenția să-și reducă în mod considerabil capacitatea de producție după PAR. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element de probă concret în acest sens. Chiar dacă aceasta s-ar putea traduce, în mod teoretic, printr-o scădere a capacităților chineze, ceilalți producători chinezi ar putea fi incitați să sporească utilizarea capacităților lor liber disponibile pentru a compensa deficitul care s-ar creea la nivelul exporturilor din China.
(63)
În plus, capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este limitată. Pentru început, mai multe țări mari nu importă produsul în cauză din motive reglementare (între altele Statele Unite, India, Japonia, Mexic, Coreea de Sud, întregul Orient Mijlociu). În plus, conform informațiilor colectate în timpul anchetei, celelalte piețe destul de importante pentru ciclamatul de sodiu (America de Sud, Africa de Sud și Asia) nu sunt susceptibile de a se dezvolta în mod semnificativ în următorii ani. Prin urmare, piața Uniunii ar rămâne o piață cheie pentru produs, atractivă nu numai din cauza dimensiunii ei, ci și datorită existenței unor circuite de distribuție bine cunoscute, bine implantate pentru a importa produsul.
(64)
În sfârșit, s-a examinat posibilitatea afectării capacității excedentare pentru fabricarea altor produse în cadrul societăților vizate. Această posibilitatea nu ar fi, totuși, de dorit, deoarece producătorii verificați nu fabrică niciun alt produs în cantități importante și nu există nicio dovadă că ceilalți producători chinezi de ciclamat de sodiu ar putea să treacă cu ușurință la alte produse.
(65)
Elementele de mai sus indică o continuare probabilă a volumelor importante de exporturi din China către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.1.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă chineză
(66)
Comisia a observat că volumul ridicat de importuri din China către Uniune a fost realizat la prețuri mai scăzute decât cele practicate pe piața internă chineză. Prețul de vânzare al respectivelor importuri, dat fiind nivelul și cota de piață a importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping, trebuie să fie considerat ca fiind prețul de referință în Uniune: ceilalți exportatori chinezi care doresc să intre pe piață cu cantități semnificative s-ar alinia, după toate probabilitățile, la aceste prețuri reduse - practicând în acest fel dumpingul.
3.1.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă chineză
(67)
Comisia a comparat prețurile chineze verificate la exportul către țări terțe cu prețurile interne chineze verificate, în vederea examinării mai îndeaproape a politicii de prețuri adoptate de către exportatorii chinezi în cazul suprimării măsurilor.
(68)
S-a remarcat că prețurile la export către țări terțe erau în mod sistematic mai mici decât prețurile interne și că erau corespunzătoare cu prețurile la export către UE, punând în evidență un comportament de dumping care se dovedește a fi structural în acest sector în China.
3.1.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețului din cadrul Uniunii
(69)
Comisia a comparat prețurile chineze la export către țări terțe cu prețurile aplicate în Uniune, pentru a stabili dacă exportatorii ar putea fi incitați să-și reorienteze exporturile către Uniune în cazul suprimării măsurilor.
(70)
Prețurile chineze de export către țările terțe au fost, în general, corespunzătoare cu nivelul prețurilor din cadrul Uniunii. Aceasta confirmă faptul că exportatorii chinezi nu sunt susceptibili de a-și reorienta exporturile destinate UE către alte piețe.
3.1.6. Concluzii privind China
(71)
Evaluarea factorilor mai sus-menționați a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte importante din produsul în cauză către Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, punând în evidență un comportament structural de dumping. Prețurile interne chineze sunt ridicate și nu există indicii că vor scădea într-un viitor previzibil. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume și mai mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(72)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
3.2. INDONEZIA
3.2.1. Observații preliminare
(73)
Astfel cum se explică în considerentul 42, producătorii cooperanți au reprezentat o minoritate din producția și din capacitățile indoneziene și, în consecință, s-a aplicat articolul 18.
(74)
Se reamintește, de asemenea, că ancheta a concluzionat că Indonezia a continuat să practice dumpingul în timpul PAR din partea producătorilor care nu au cooperat.
3.2.2. Capacități neutilizate și stocuri
(75)
În timpul reexaminării, s-a stabilit că, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieței Uniunii. Chiar dacă s-ar exclude exportatorul cooperant, capacitatea liberă restantă ar continua să reprezinte aproape o jumătate din piața Uniunii. Statisticile indoneziene oficiale arată că producătorii indonezieni par să piardă cote de piață în fața politicii tarifare agresive a concurenților lor chinezi, atât pe piața internă, cât și pe piața internațională. Prin urmare, este probabil ca, în viitorul apropiat, capacitatea liber disponibilă din Indonezia să crească și mai mult.
(76)
S-a examinat posibilitatea ca, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă să poată fi absorbită de vânzări către țări terțe, dar, după cum s-a concluzionat în considerentul 63, piețele țărilor terțe nu sunt susceptibile de a absorbi în mod semnificativ capacitatea excedentară disponibilă. S-a examinat, de asemenea, posibilitatea absorbirii capacității excedentare de vânzările pe piața internă. Cu toate acestea, după cum s-a precizat anterior, conform datelor oficiale indoneziene, cota de piață a producătorilor indonezieni pe piața internă este în scădere sub presiunea importurile din China. În sfârșit, a fost analizată posibilitatea unui transfer de producție către alte produse similare; din același motiv ca și cel prevăzut în considerentul 64, utilizarea capacității excedentare într-un astfel de mod este puțin probabilă.
(77)
În concluzie, importanta capacitate (crescândă) disponibilă în Indonezia ar fi, în largă măsură, reorientată către Uniune, dacă măsurile ar fi abrogate.
3.2.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(78)
Prețurile practicate pe piața internă indoneziană sunt mai ridicate decât prețurile practicate pe piața Uniunii, în ciuda presiunii crescânde exercitate de exporturile chinezești pe piața indoneziană. Ținând cont de prețurile scăzute ale importurilor chineze în Uniune pentru un produs mai curând omogen, respectivele prețuri ar constitui prețul de referință la care s-ar alinia, după toate probabilitățile, exportatorii indonezieni, practicând astfel dumpingul, în cazul expirării măsurilor. Acest considerent se aplică atât exportatorilor cooperanți, cât și celor care nu cooperează.
(79)
Dacă măsurile expiră numai pentru Indonezia și nu și pentru China, piața Uniunii ar fi încă mai atractivă pentru producătorii indonezieni, din punct de vedere al prețurilor. Într-adevăr, în absența taxelor antidumping, aceștia ar fi în măsură să-și mărească prețurile pentru a profita de taxa antidumping pe care exportatorii chinezi ar trebui să continue să o achite. Ar trebui adăugat că, în cadrul unui scenariu similar privind nivelul prețurilor și diferențelor de prețuri ale exportatorilor chinezi și indonezieni, observat în cursul anchetei inițiale, aceștia din urmă au exportat volume considerabile către UE.
(80)
În sfârșit, s-ar cuveni să se noteze, de asemenea, că exporturile indoneziene către UE au scăzut în mod semnificativ după instaurarea măsurilor, ceea ce ar întări concluzia că exportatorii indonezieni nu sunt capabili sau doritori să vândă cantități semnificative pe piața UE la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
3.2.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(81)
În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți, s-a constatat că prețurile lor verificate de export sunt mai mari decât prețurile interne indoneziene.
(82)
Cât despre exportatorii care nu au cooperat, nu a fost posibil să se obțină date individuale în timpul anchetei. Statisticile indoneziene oficiale disponibile privind prețurile medii de export ale tuturor exporturilor indoneziene par să fie inexacte în cantități absolute, supraestimând în mod considerabil prețurile de export. Cu toate acestea, putem deduce din aceleași statistici că prețurile de export către țări terțe par să fie inferioare prețurilor de export către Uniune. Acest lucru ar indica, cel puțin pentru o parte considerabilă din exporturile indoneziene către țări terțe, că acestea ar face, de asemenea, obiectul unui dumping. În orice caz, statisticile indoneziene privind exporturile indică o scădere netă a volumelor exportate, subliniind faptul că, la nivelul actual al prețurilor, exportatorii indonezieni suferă din cauza concurenței chineze.
3.2.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile din Uniune
(83)
În ceea ce privește producătorul cooperant, s-a constatat că prețurile de export către țările terțe au fost, în general, mai mari decât nivelurile de prețuri din Uniune. Cu toate acestea, în privința celorlalți producători indonezieni, statisticile indoneziene oficiale disponibile sugerează contrariul. Acest lucru indică faptul că, pentru o parte considerabilă din exportatorii indonezieni, practica dumpingului există, de asemenea, la exportul către țările terțe.
(84)
Această diferență de preț între prețurile de export către Uniune și prețurile de export către restul lumii subliniază faptul că exportatorii indonezieni sunt incitați să-și orienteze exporturile către Uniune. Această concluzie ar fi întărită în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira.
3.2.6. Concluzii privind Indonezia
(85)
Evaluarea factorilor menționați a demonstrat că exporturile indoneziene au fost, într-o mare măsură, realizate la prețuri de dumping în Uniune și pe piețele din țările terțe, punând în evidență un model structural de dumping. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori indonezieni ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(86)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Indoneziei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
4. COMENTARII FORMULATE ÎN URMA COMUNICĂRII INFORMAȚIILOR
(87)
Autoritățile indoneziene nu au comunicat nicio reacție în termenele acordate la notificarea faptului că producătorilor care nu au cooperat li s-ar putea aplica articolul 18. Cu toate acestea, în urma comunicării informațiilor, autoritățile indoneziene, precum și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au afirmat că cei doi producători indonezieni cooperanți reprezintă un segment considerabil din industria indoneziană. Părțile au susținut că, drept rezultat, gradul de cooperare al Indoneziei ar trebui să fie considerat ca fiind semnificativ, iar articolul 18 nu ar trebui să se aplice. Mai mult, părțile mai sus-menționate au afirmat că, întrucât mai mulți producători indonezieni nu exportaseră către Uniune în cursul PAR, aceștia nu erau în măsură să coopereze. În sfârșit, s-a afirmat că, întrucât unul dintre producătorii cooperanți reprezintă o parte foarte importantă din exporturile indoneziene, producătorii cooperanți în cauză ar trebui să fie considerați ca fiind reprezentativi pentru aceasta, iar faptul că nu s-a constatat practicarea dumpingului de către această societate ar trebui să ducă la suprimarea măsurilor pentru Indonezia.
(88)
Ar trebui să se specifice faptul că articolul 18 nu a fost aplicat producătorilor cooperanți, ale căror date au fost luate pe deplin în considerare în cursul anchetei. Cât despre aplicarea articolului 18 la restul producătorilor indonezieni, este de înțeles că, în absența unor informații de la aceste părți, serviciile Comisiei nu au altă opțiune decât de a se baza pe cele mai bune informații disponibile. Se cuvine să se amintească faptul că, în scopul evaluării probabilității continuării și/sau reapariției dumpingului în cadrul reexaminărilor în temeiul expirării măsurilor, serviciile Comisiei trebuie să evalueze, de asemenea, elementele referitoare la situația de ansamblu a industriei din țara exportatoare, cum sunt capacitatea, producția și prețurile interne, exporturile către țări terțe.
(89)
Întrucât societățile producătoare indoneziene care nu au cooperat reprezintă o parte importantă din industria indoneziană în termeni de exporturi către Uniune, precum și în termeni de producție și de exporturi către țări terțe, Comisia confirmă aplicarea articolului 18 cu referire la producătorii indonezieni care nu au cooperat, astfel cum se prevede în considerentul 43.
(90)
Cât despre cererea de abrogare a măsurilor privind exporturile indoneziene, ar trebui să se noteze că autoritățile indoneziene nu au furnizat date care ar putea schimba concluzia Comisiei cu privire la reprezentativitatea exportatorului cooperant, care corespunde la un volum între 40 % și 60 % din totalul exporturilor indoneziene în cursul PAR, astfel cum se indică în considerentul 41. Prin urmare, exportatorul cooperant care nu practica dumpingul nu putea fi considerat ca fiind reprezentativ pentru ansamblul exporturilor indoneziene. Restul exporturilor indoneziene au fost realizate la prețuri de dumping, astfel cum se arată în considerentul 55. Prin urmare, concluzia că dumpingul din acea parte a exporturilor indoneziene a continuat se confirmă. Mai mult, lipsa continuării dumpingului nu constituie, în sine, un motiv suficient de întrerupere a măsurilor antidumping, dacă probabilitatea reapariției este stabilită, astfel cum este cazul în prezenta reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Drept concluzie, cererea de întrerupere a măsurilor pe baza absenței dumpingului din partea exportatorului indonezian cooperant nu a putut fi acceptată.
(91)
Autoritățile indoneziene și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au cerut, de asemenea, ca cifrele totale ale exporturilor indoneziene către Uniune să fie pe deplin divulgate. Se amintește, totuși, că indexarea respectivelor date (a se vedea nota la considerentul 41) a fost necesară pentru protejarea producătorului-exportator indonezian de divulgarea unor informații comerciale sensibile. Dimensiunea redusă a pieții și numărul limitat de părți interesate justifică indexarea respectivelor cifre. În concluzie, există motive rezonabile pentru menținerea confidențialității, iar cererea de divulgare a cifrelor totale ale exporturilor indoneziene către Uniune nu a fost acceptată.
5. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI ȘI/SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI
(92)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul practicat de către cele două țări care fac obiectul prezentei reexaminări este susceptibil de a continua în cazul abrogării măsurilor.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(93)
Ciclamatul de sodiu este produs în Uniune numai de către producătorul solicitant, Productos Aditivos SA. Se consideră, prin urmare, că această societate constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(94)
Datele privind consumul la nivelul Uniunii au fost calculate pe baza volumelor cumulate ale importurilor produsului în cauză în Uniune, pornind de la statisticile furnizate de Eurostat, cu vânzările totale verificate ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. Luând în considerare faptul că aceste date provin din două surse diferite și că vânzările realizate de către solicitant ar trebui să rămână confidențiale, evoluția consumului este indicată mai jos sub formă de indici.
(95)
Consumul de CS la nivelul Uniunii a variat între 5 000 și 7 000 de tone în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 6 % între anii 2005 și 2006 și cu 15 % între 2006 și 2007. Acesta a scăzut cu 18 % între 2007 și PAR.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
106
122
103
3. IMPORTURILE PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE
3.1. CUMULAREA
(96)
Comisia a examinat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest articol prevede că efectele importurilor provenite din două sau mai multe țări supuse simultan unor anchete antidumping nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât (a) în cazul în care marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis, în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și dacă volumul importurilor din fiecare țară nu este neglijabil și (b) în cazul în care o astfel de evaluare este adecvată din perspectiva condițiilor de concurență între produsele importate, pe de o parte, și între produsele importate și produsul similar din Uniune, pe de altă parte.
(97)
În această privință, s-a constatat în primul rând că marjele de dumping stabilite pentru fiecare dintre țările în cauză erau superioare nivelului de minimis. În plus, volumul importurilor la prețuri de dumping din fiecare dintre țările în cauză nu este neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. Într-adevăr, volumul importurilor din China și din Indonezia reprezenta aproximativ 50 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Importurile care nu au făcut obiectul unui dumping au fost excluse din calculul volumului importurilor.
(98)
Ancheta a arătat, în continuare, condiții de concurență similare între produsele importate cu prețuri de dumping, pe de o parte, și între produsele importate cu prețuri de dumping și produsul similar din Uniune, pe de altă parte. S-a constatat că, indiferent de originea lui, ciclamatul de sodiu produs/vândut de țările în cauză și cel produs/vândut de industria Uniunii sunt în concurență, întrucât prezintă aceleași caracteristici de bază, sunt substituibile în mare parte din punctul de vedere al utilizatorului și sunt distribuite prin aceleași lanțuri de distribuție. Prețurile privind importurile care fac obiectul unor măsuri, provenind din China și privind importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia, s-au situat, de asemenea, la același nivel. În plus, atunci când comparația prețurilor s-a făcut la același nivel comercial, s-a constatat că aceste prețuri erau inferioare prețurilor industriei din Uniune.
(99)
În lumina celor de mai sus, s-a considerat că toate criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la importurile făcând obiectul unor măsuri, provenind din China, și la importurile care fac obiectul unui dumping, provenind din Indonezia, și că efectele acestor importuri ar trebui să fie evaluate în mod cumulativ.
3.2. VOLUMUL ȘI COTA DE PIAȚĂ A IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING
(100)
Evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia și a cotelor lor de piață în perioada luată în considerare a fost următoarea:
Tabelul 2
Totalul importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
109
198
195
Tabelul 3
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
161
189
(101)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, precum și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping au atins un nivel aproape dublu în timpul perioadei luate în considerare.
3.3. EVOLUȚIA PREȚURILOR ȘI POLITICA DE PREȚURI LA IMPORTURILE PRODUSULUI ÎN CAUZĂ
3.3.1. Evoluția prețurilor
(102)
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
104
99
(103)
Tabelul 4 are ca surse datele statistice disponibile, inclusiv cele furnizate de Eurostat. Tendința generală a prețurilor de import în Uniune reflectă o creștere până în 2007 și apoi o scădere în cursul PAR sub nivelul din 2005.
3.3.2. Subcotarea prețului
(104)
Pentru determinarea subcotării prețurilor, Comisia și-a bazat analiza pe informațiile prezentate în cursul anchetei de către producătorii-exportatori cooperanți din China. Pentru alte societăți, atât din China, cât și din Indonezia, care nu au cooperat în cadrul anchetei, subcotarea prețurilor a fost determinată prin raportare la datele Eurostat.
(105)
Metoda de calculare a subcotării prețurilor este similară celei utilizate în ancheta inițială. Prețurile de import, inclusiv taxele antidumping, ale producătorului-exportator au fost comparate cu prețurile industriei Uniunii, pe baza unor medii ponderate pentru aceleași calități de produs în timpul PAR. Prețurile industriei Uniunii au fost ajustate la un nivel franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera Uniunii, ținând cont de taxele antidumping și de taxele vamale. Această comparare a prețurilor s-a realizat la același nivel comercial, ele fiind ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a remizelor.
Tabelul 5
Subcotarea prețului
2008 (PAR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Alte societăți
3,2 %
Indonezia:
-
Alte societăți
18,7 %
4. IMPORTURI DIN ALTE ȚĂRI
Importurile din alte țări terțe au fost neglijabile (sub 50 de tone pe an) în timpul perioadei luate în considerare și nu au putut, prin urmare, avea o incidență asupra situației industriei din Uniune.
5. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(106)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune între 2005 și PAR.
(107)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea informațiilor referitoare la industria din Uniune sub formă de indici.
5.1. PRODUCȚIA, CAPACITĂȚILE DE PRODUCȚIE ȘI GRADUL DE UTILIZARE A CAPACITĂȚILOR
(108)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 13 % din 2005 până la PAR. Întrucât capacitățile de producție au rămas neschimbate în aceeași perioadă, nivelul de utilizare a capacităților a scăzut cu 10 %, corespunzător cu evoluția producției.
Tabelul 6
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Capacități de producție
100
100
100
100
Volumul producției
100
106
88
87
Utilizarea capacităților
100
106
88
87
5.2. VÂNZĂRI ÎN UNIUNE
(109)
Datele care figurează în tabelul 7 indică o scădere clară a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Această situație este exacerbată de faptul că consumul global, astfel cum este prezentat în tabelul 1, a crescut cu 3 % în aceeași perioadă. Cota de piață a industriei din Uniune scăzut considerabil între 2005 și PAR. Această scădere contrastează cu creșterea constantă a cotelor de piață (a se vedea considerentul 100) ale importurilor cumulate care fac obiectul unui dumping din China și din Indonezia în cursul perioadei luate în considerare. Industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare cu unitatea, în timp ce volumele au scăzut. În ansamblu, în pofida creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a continuat să genereze pierderi la vânzările sale de ciclamat de sodiu în timpul PAR.
Tabelul 7
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Volumul vânzărilor
100
93
81
72
Cotă de piață
100
88
66
70
Prețuri de vânzare unitare
100
100
108
123
5.3. STOCURI
(110)
Nivelul de stocuri al producătorului din Uniune a fluctuat în mod semnificativ între 2005 și PAR, scăzând cu aproape jumătate în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 8
Indice
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Stocuri (în tone)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITATEA
(111)
În pofida unei ușoare ameliorări generale, rentabilitatea industriei din Uniune a continuat să rămână negativă de-a lungul perioadei luate în considerare.
5.5. OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ, PRODUCTIVITATEA ȘI SALARIILE
(112)
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate. Productivitatea per lucrător (stabilită pe baza numărului de tone produse, împărțit la numărul de lucrători) a crescut. Costul mediu al ocupării forței de muncă pe angajat a crescut cu 5 % în perioada examinată.
Tabelul 9
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Ocuparea forței de muncă
100
88
91
81
Costul ocupării forței de muncă pe angajat
100
99
81
105
Productivitate (pe angajat)
100
121
97
107
5.6. INVESTIȚIILE, RANDAMENTUL INVESTIȚIILOR
(113)
În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu aproape 50 %, reflectând situația generală negativă a producătorului din Uniune. Nivelul randamentului investițiilor, exprimat ca raport între profitul net al unicului producător din Uniune și valoarea contabilă brută a activelor fixe reflectă evoluția rentabilității. Aceasta a diminuat în mod semnificativ, cu aproape 80 % în timpul perioadei examinate.
Tabelul 10
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Investiții
100
44
7
53
Randamentul investițiilor
100
54
20
21
5.7. FLUXUL DE NUMERAR ȘI CAPACITATEA DE A MOBILIZA CAPITAL
(114)
Fluxul de numerar al industriei Uniunii a putut fi evaluat numai în raport cu activitatea totală a industriei din Uniune. Acesta a rămas ușor pozitiv în 2005, dar s-a deteriorat în perioada următoare și a devenit negativ pentru restul perioadei examinate. A devenit, de asemenea, mai dificil pentru industria din Uniune de a mobiliza capital datorită pierderilor înregistrate în timpul perioadei examinate.
5.8. AMPLOAREA DUMPINGULUI
(115)
Dumpingul practicat de cele două țări vizate a continuat în timpul PAR, cu excepția producătorului-exportator indonezian cooperant. Luând în considerare volumul total al exporturilor și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țările vizate, această incidență nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă.
5.9. REFACEREA ÎN URMA UNOR PRACTICI DE DUMPING ANTERIOARE
(116)
În martie 2004 au fost instituite măsuri antidumping împotriva importurilor de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia. În această perioadă, s-a observat numai o refacere parțială a situației producătorilor din Uniune, după cum se arată mai sus.
5.10. CONCLUZII PRIVIND PREJUDICIUL
(117)
Prezența importurilor la prețuri reduse din China și din Indonezia a crescut în mod semnificativ pe piața din Uniune. Anumiți indicatori de prejudiciu pentru industria din Uniune dau semne de refacere, în timp ce alții indică o evoluție negativă.
(118)
Luând în considerare deteriorarea globală a situației unicului producător din Uniune, amploarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia, precum și subcotarea semnificativă a prețurilor constatată, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
6. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE ȘI INCIDENȚA ALTOR FACTORI
6.1. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENITE DIN ȚĂRILE VIZATE
(119)
După cum s-a arătat la considerentul 100, volumul și cota de piață cumulate ale importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările vizate au ajuns să fie aproape duble în cursul perioadei examinate. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată pentru ambele țări vizate. Luând în considerare coincidența temporală evidentă dintre deteriorarea situației industriei din Uniune și creșterea semnificativă a volumului cumulat de importuri care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, aceste importuri au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Într-adevăr, importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia și-au sporit pătrunderea pe piața UE și au preluat cote de piață considerabile deținute anterior de producătorul din Uniune.
6.2. IMPACTUL ALTOR FACTORI
(120)
Comisia a analizat posibilitatea ca orice alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de orice astfel de factori nu este atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
6.2.1. Incidența importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia
(121)
Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia a scăzut în mod constant în cursul perioadei examinate. Prețurile corespunzătoare acestor importuri au fost întotdeauna mai ridicate decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Din aceste motive, importurile care nu au făcut obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
6.2.2. Performanța pe piețele de export
(122)
Vânzările la export realizate de producătorul din Uniune în afara UE reprezintă mai puțin de 25 % din vânzările sale totale. În mod contrar vânzărilor din Uniune, rentabilitatea vânzărilor la export s-a îmbunătățit în cursul perioadei examinate și nu a putut, prin urmare, să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul înregistrat de industria din Uniune.
6.2.3. Fluctuația prețurilor materiilor prime
(123)
Fluctuația prețurilor materiei prime a CS a putut avea o influență negativă asupra performanței industriei din Uniune. Totuși, acest factor nu este suficient pentru a rupe legătura cauzală dintre prejudiciul suferit și importurile care fac obiectul unui dumping. Aceasta din urmă ar fi trebuit să fie afectată de evoluția prețului materiilor prime în aceeași măsură ca și costurile producătorului din Uniune, dat fiind că acestea sunt strâns legate de prețul petrolului și al ureei.
6.2.4. Schimbări la nivelul modurilor de consum
(124)
Schimbările la nivelul modurilor de consum, odată cu apariția pe piață a unor noi produse, nu au avut o incidență notabilă asupra consumului de CS. Într-adevăr, se pare că nu există nicio substituire directă de produs între CS și aceste noi produse.
6.3. CONCLUZIE
(125)
Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune și că niciun alt factor nu a rupt această legătură de cauzalitate.
E. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A PREJUDICIULUI
1. INCIDENȚA EVOLUȚIEI PREVĂZUTE ÎN TERMENI DE VOLUM ȘI DE PREȚ ASUPRA SITUAȚIEI INDUSTRIEI DIN UNIUNE ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR
(126)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările care fac obiectul prezentei reexaminări au fost evaluate pentru a stabili dacă există o probabilitate a continuării prejudiciului.
(127)
În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt mai sus, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.
1.1. CHINA
(128)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 40, exporturile din China realizate de exportatorii care fac obiectul prezentei reexaminări continuă să fie efectuate la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe par să fie realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, indicând un comportament structural de dumping.
(129)
O analiză a capacităților disponibile în China a arătat că capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din China echivalează de mai multe ori mărimea pieței Uniunii (a se vedea considerentul 61). Capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este, de asemenea, limitată (a se vedea considerentul 63). Producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, deci, incitați să orienteze volume importante de exporturi la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentul 65).
(130)
Nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele exporturilor către Uniune menționate mai sus vor avea loc la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune.
(131)
Efectul combinat al acestor volume și prețuri poate conduce astfel la o deteriorare a situației deja precare a industriei din Uniune. Un astfel de scenariu ar conduce, după toate probabilitățile, la continuarea scăderii prețurilor și/sau a producției și a vânzărilor de către industria din Uniune. Situația financiară a industriei din Uniune s-ar deteriora și mai mult, iar prejudiciul ar fi și mai important. O astfel de evoluție ar putea foarte bine duce la dispariția unicului producător din Uniune.
1.2. INDONEZIA
(132)
Ancheta a arătat că dumpingul practicat de Indonezia a continuat în cursul PAR. Ancheta a arătat, de asemenea, că capacitatea totală liber disponibilă din Indonezia reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieții Uniunii și că este probabil ca aceasta să continue să crească în viitorul apropiat (a se vedea considerentul 75). Întrucât nimic nu indică faptul că alte piețe terțe sau piața națională ar putea absorbi această capacitate excedentară, s-ar putea să se ajungă la o sporire a exporturilor la un preț inferior către Uniunea Europeană, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
(133)
Ca și în cazul Chinei, nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele de export din Indonezia către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune. De asemenea, efectul combinat al acestor volume și prețuri ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației deja precare a producătorilor din Uniune și ar putea chiar duce la dispariția unicului producător din Uniune. La fel ca pentru China, exporturile indoneziene către alte țări terțe par să facă, de asemenea, obiectul unui dumping, în măsura în care ele se situează sub prețurile referitoare la exporturile către Uniunea Europeană, indicând, de asemenea, un comportament structural de dumping.
2. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
(134)
Industria din Uniune a suferit efectele importurilor care fac obiectul unui dumping timp de mai mulți ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(135)
Astfel cum s-a stabilit mai sus, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat pe durata PAR. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.
(136)
Constatările referitoare la importuri arată că importurile de volume mari la prețuri de dumping ar putea continua, iar presiunea asupra prețurilor ar putea conduce la intensificarea concurenței între importurile care fac obiectul unui dumping și ciclamatul de sodiu produs în Uniune. Ancheta nu a identificat niciun factor care ar putea rupe legătura strânsă dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(137)
Dacă măsurile ar fi suprimate, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar însăși existența unicului producător din Uniune ar fi compromisă.
(138)
Prin urmare, se concluzionează că, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, există o mare probabilitate a continuării prejudiciului suferit de industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
1. INTRODUCERE
(139)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale solicitantului-producător din Uniune, ale importatorilor, ale furnizorilor și ale utilizatorilor.
2. INTERESUL PRODUCĂTORULUI DIN UNIUNE SOLICITANT
(140)
În măsura în care unicul producător din Uniune este vizat, ar trebui notat că situația sa deficitară decurge din dificultățile sale de a concura cu importurile la prețuri reduse de dumping, care dețineau deja o cotă de piață semnificativă la începutul perioadei examinate și a căror cotă de piață a crescut în mod considerabil în cursul perioadei examinate.
(141)
Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru producătorul din Uniune care ar trebui, atunci, să fie cel puțin în măsură de a-și spori volumul și, poate, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în instalațiile sale de producție. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar întrerupe refacerea acestuia și ar duce la continuarea și chiar exacerbarea prejudiciului suferit de producătorul din Uniune. Acest lucru ar amenința în mod serios viabilitatea producătorului din Uniune și, în consecință, acesta ar putea chiar înceta de a exista, reducând astfel oferta și concurența de pe piață.
3. INTERESUL IMPORTATORILOR
(142)
La inițierea reexaminării a fost adresat un chestionar unui număr de douăzeci de importatori independenți. Trei dintre aceștia au răspuns că nu mai erau activi pe piața produsului în cauză. Alți doi importatori au răspuns la chestionar. Importatorii independenți cooperanți au reprezentat 7 % din totalul importurilor vizate.
(143)
Ancheta a demonstrat că este esențial să se dețină o diversitate de furnizori de ciclamat de sodiu. Importatorii trebuie să depindă de sursele de aprovizionare asiatice și europene din motive de calitate și de securitate alimentară.
4. INTERESUL UTILIZATORILOR
(144)
La inițierea reexaminării, a fost trimis un chestionar unui număr de treisprezece utilizatori potențiali, dar numai doi dintre ei au răspuns Comisiei.
(145)
Principalii utilizatori ai produsului în cauză din Uniune fac parte din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică. Cererea de produs în cauză depinde, prin urmare, de situația din aceste industrii.
(146)
Utilizatorii care s-au manifestat au indicat marje de rentabilitate importante la produsele în aval care utilizează CS. Într-adevăr, efectul taxelor antidumping asupra costurilor lor totale era atât de infim (mai puțin de 1 %) încât aceștia nu au fost afectați în mod disproporționat de măsurile în vigoare.
5. INTERESUL FURNIZORILOR
(147)
A fost trimis un chestionar unui număr de opt furnizori potențiali, dar niciunul dintre ei nu a răspuns Comisiei. Conform informațiilor disponibile, se pare că portofoliul acestora de afaceri legate de CS este mai curând neglijabil. În orice caz, o nouă deteriorare a situației unicului producător din Uniune ar putea avea repercusiuni negative, deși limitate, asupra furnizorilor de materii prime ai acestuia din urmă. Din aceste motive, este rezonabil să presupunem că măsurile ar prezenta avantaje și pentru industria furnizorilor, dat fiind că acestea ar permite supraviețuirea economică a unui client al acestora.
6. CONCLUZIE PRIVIND INTERESUL UNIUNII
(148)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping.
G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
(149)
Având în vedere concluziile de mai sus, măsurile în vigoare aplicabile importurilor produsului în cauză originar din China și din Indonezia trebuie să fie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de ciclamat de sodiu care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile de mai jos se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei
(EUR pe kilogram)
Cod adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Republica Populară Chineză
0,11
A473
Toate celelalte societăți
0,26
A999
Indonezia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia
0,24
A502
Toate celelalte societăți
0,27
A999
(3) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație, caz în care prețul efectiv plătit sau care trebuie plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (5), suma taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, este redusă proporțional din prețul plătit sau care urmează să fie plătit.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 3 iunie 2010.