DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 453/2011 DES RATES
vom 4. Mai 2011
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der Volksrepublik China nach einer Auslaufüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absätze 2 und 5 und Artikel 9 Absatz 4,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Nach einer Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 95/95 (2) einen endgültigen, spezifischen Antidumpingzoll auf Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) ein („endgültige Antidumpingmaßnahmen“). Der spezifische Zollsatz wurde auf 352 EUR/Tonne festgesetzt.
(2)
Nach einer Interimsüberprüfung, die im Mai 1997 auf Antrag eines chinesischen Ausführers eingeleitet worden war, wurden die Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 2722/1999 (3) weitere vier Jahre aufrechterhalten.
(3)
Im April 2005 verlängerte der Rat nach einer Auslaufüberprüfung durch die Verordnung (EG) Nr. 639/2005 (4) die Maßnahmen für weitere fünf Jahre.
2. Antrag auf Auslaufüberprüfung
(4)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der endgültigen Antidumpingmaßnahmen (5) erhielt die Kommission am 28. Januar 2010 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde von zwei Unionsherstellern, Lenzing AG und Tanin Tanin Sevnica kemična industrija d.d. („die Antragsteller“), eingereicht, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Furfuraldehydproduktion in der Union entfällt.
(5)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Dumping wahrscheinlich anhalten und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erneut auftreten würde.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(6)
Die Kommission kam zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie nach Anhörung des Beratenden Ausschusses am 27. April 2010 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (6) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum
(7)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. April 2009 bis zum 31. März 2010 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(8)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, ausführende Hersteller im betroffenen Land, Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender und die Vertreter des betroffenen Landes offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(9)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist zur Sache schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4.3. Stichprobe
(10)
Angesichts der Vielzahl von ausführenden Herstellern in der VR China erschien es der Kommission geboten zu prüfen, ob bei der Auslaufüberprüfung in Übereinstimmung mit Artikel 17 der Grundverordnung mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln. Da jedoch kein ausführender Hersteller zur Zusammenarbeit bereit war, erübrigte sich die Stichprobe.
4.4. Überprüfung der vorgelegten Informationen
(11)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu.
(12)
Die zwei Unionshersteller, ein Einführer/Verwender und ein Hersteller im Vergleichsland Argentinien beantworteten den Fragebogen. Keiner der chinesischen ausführenden Hersteller arbeitete bei dieser Untersuchung mit.
(13)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und einer dadurch verursachten Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden interessierten Parteien wurden Kontrollbesuche vor Ort durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
Lenzing AG („Lenzing“), Österreich,
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d. („Tanin“), Slowenien;
b)
unabhängiger Einführer/Verwender
-
International Furan Chemicals BV („IFC“), Rotterdam.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Bei der von dieser Überprüfung betroffenen Ware handelt es sich um die gleiche Ware wie in der Ausgangsuntersuchung und den darauf folgenden, unter den Randnummern 2 und 3 genannten Überprüfungen, nämlich Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China, das derzeit unter dem KN-Code 2932 12 00 eingereiht wird („betroffene Ware“). Furfuraldehyd ist auch unter dem Namen 2-Furaldehyd oder Furfural bekannt.
(15)
Furfuraldehyd ist eine hellgelbe Flüssigkeit mit einem charakteristischen, scharfen Geruch, die durch die Verarbeitung verschiedener landwirtschaftlicher Abfälle gewonnen wird. Furfuraldehyd wird vor allem für zwei Zwecke verwendet: als Selektivlösungsmittel bei der Ölraffination zur Herstellung von Schmierölen und als Ausgangsstoff zur Herstellung von Furfurylalkohol, der wiederum zur Herstellung von Kunstharzen für Gussformen eingesetzt wird.
2. Gleichartige Ware
(16)
Diese Untersuchung bestätigte das Ergebnis der vorangegangenen Untersuchungen, dass das in der VR China hergestellte und in die Euroäische Union ausgeführte Furfuraldehyd ebenso wie das im Vergleichsland Argentinien hergestellte und auf dem Inlandsmarkt verkaufte Furfuraldehyd und das von den Unionsherstellern in der Union hergestellte und verkaufte Furfuraldehyd dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen und grundsätzlich zu denselben Zwecken verwendet werden. Sie wurden daher als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DES DUMPINGS
(17)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Allgemeines
(18)
Die 34 bekannten chinesischen ausführenden Hersteller, die bei der Einleitung der Überprüfung kontaktiert wurden, arbeiteten weder bei der Untersuchung mit noch übermittelten sie Informationen. Deshalb mussten die nachstehenden Feststellungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder eines erneuten Auftretens des Dumpings auf der Grundlage der verfügbaren Informationen - insbesondere Angaben des kooperierenden Einführers/gewerblichen Verbrauchers, Eurostat-Daten, amtliche Ausfuhrstatistiken der VR China und Angaben aus dem Überprüfungsantrag - getroffen werden.
2. Vergleichsland
(19)
Da die VR China ein Transformationsland ist, musste der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) ermittelt werden oder auf der Grundlage des Preises, zu dem die Ware aus dem Vergleichsland in andere Länder einschließlich der Union verkauft wird, oder - falls dies nicht möglich ist - auf jeder anderen angemessenen Grundlage einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der erforderlichenfalls um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt wird.
(20)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wurde auch in der Einleitungsbekanntmachung Argentinien als geeignetes Vergleichsland für die Ermittlung des Normalwerts vorgeschlagen. Nach der Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung gingen keine Kommentare zum vorgeschlagenen Vergleichsland ein.
(21)
Ein Furfuraldehydhersteller aus Argentinien arbeitete bei der Untersuchung mit und übermittelte eine Antwort auf einen Fragebogen. Die Untersuchung ergab, dass auf dem argentinischen Markt für Furfuraldehyd Wettbewerb herrscht, da rund 90 % des Marktes auf die einheimische Produktion und der Rest auf Einfuhren aus Drittländern entfallen. Das Produktionsvolumen in Argentinien entspricht über 70 % des Volumens der chinesischen Einfuhren der betroffenen Ware in die Union im aktiven Veredelungsverkehr. Der argentinische Markt wurde deshalb zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China als genügend repräsentativ angesehen.
(22)
Wie in der Ausgangsuntersuchung wurde deshalb der Schluss gezogen, dass Argentinien sich als Vergleichsland nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung eignet.
3. Dumping der Einfuhren im UZÜ
3.1. Normalwert
(23)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der Angaben des kooperierenden Herstellers im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand der auf dem argentinischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlten oder zu zahlenden Preise, da diese Verkäufe den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr erfolgten.
(24)
Folglich wurde der Normalwert anhand des gewogenen durchschnittlichen Inlandsverkaufspreises ermittelt, den der kooperierende Hersteller in Argentinien unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte.
(25)
Zunächst wurde geprüft, ob der Gesamtumfang der Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ war, d. h. ob er mindestens 5 % des gesamten Verkaufsvolumens der in die Union ausgeführten betroffenen Ware ausmachte. Die Inlandsverkäufe des kooperierenden Herstellers in Argentinien wurden im UZÜ als ausreichend repräsentativ erachtet.
(26)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für die auf dem argentinischen Markt verkaufte gleichartige Ware geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ war. Da alle Verkäufe der gleichartigen Ware im UZÜ gewinnbringend waren, wurde der Normalwert anhand des gewogenen Durchschnitts aller Inlandsverkäufe berechnet.
3.2. Ausfuhrpreis
(27)
Da keines der chinesischen Unternehmen, die die betroffene Ware in die Union ausführten, an der Untersuchung mitarbeitete, wurden die Ausfuhrpreise anhand der verfügbaren Daten ermittelt. Als angemessenste Grundlage erwiesen sich die Angaben des kooperierenden Einführers und die Eurostat-Daten über Einfuhren der betroffenen Ware in die Union. Obwohl die meisten dieser Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr (Verarbeitung von chinesischem Furfuraldehyd zu Furfurylalkohol für die Ausfuhr) erfolgten, gab es keine Anhaltspunkte dafür, dass sie als angemessene Grundlage für die Ermittlung der Ausfuhrpreise nicht geeignet wären.
3.3. Vergleich
(28)
Im Interesse eines fairen Vergleichs des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für bestimmte Unterschiede in den Transport- und Versicherungskosten vorgenommen, die die Preise und deren Vergleichbarkeit beeinflussten.
3.4. Dumpingspanne
(29)
Die Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe bestimmt. Dieser Vergleich ergab, dass Dumping in beträchtlicher Höhe vorlag.
4. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(30)
Im Anschluss an die Untersuchung des Vorliegens von Dumping im UZÜ wurde geprüft, ob im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist. Da kein ausführender Hersteller in der VR China bei der Untersuchung mitarbeitete, stützen sich die folgenden Feststellungen nach Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen, d. h. auf die Angaben des kooperierenden Einführers, Eurostat-Daten, amtliche Ausfuhrstatistiken der VR China und die Daten aus dem Überprüfungsantrag.
(31)
Zu diesem Zweck wurden die folgenden Elemente analysiert: Entwicklung der Einfuhren aus der VR China in die Union im aktiven Veredelungsverkehr, Entwicklung der chinesischen Ausfuhren in Drittländer und Kapazitätsreserven der chinesischen Hersteller.
4.1. Entwicklung der Einfuhren aus der VR China
(32)
Laut amtlicher chinesischer Ausfuhrstatistiken erhöhte sich die Gesamtmenge der Ausfuhren der betroffenen Ware aus der VR China im Bezugszeitraum um 117 %. Dieser Anstieg entfiel hauptsächlich auf die USA und andere Drittlandsmärkte.
(33)
Hinsichtlich der Ausfuhren in die Union sei darauf hingewiesen, dass nach Angaben von Eurostat und geprüften Einfuhrdaten im UZÜ 99,9 % der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China in die Union zum Zweck der aktiven Veredelung erfolgten; die restlichen 0,1 % wurden in den zollrechtlich freien Verkehr überführt. 2007 und 2008 gab es keine Einfuhren in den zollrechtlich freien Verkehr. Der Vollständigkeit der Daten halber wurden die Einfuhren in den zollrechtlich freien Verkehr beim Gesamtvolumen der Einfuhren berücksichtigt; eine genaue Analyse der Preisentwicklung dieser Einfuhren wurde jedoch wegen der zu vernachlässigenden Menge als unerheblich betrachtet.
(34)
Das Volumen der Einfuhren aus der VR China im aktiven Veredelungsverkehr und in den zollrechtlich freien Verkehr ging von 2007 bis zum UZÜ um 67 % zurück; gleichzeitig sank der Verbrauch auf dem Unionsmarkt um 24 % (siehe Randnummer 45). Dabei wurde das im aktiven Veredelungsverkehr eingeführte chinesische Furfuraldehyd zu Furfurylalkohol weiterverarbeitet, der wiederum ausgeführt wurde. Über die Verwendung der Einfuhren in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union sind keine Informationen verfügbar; es besteht gleichwohl Grund zu der Annahme, dass bei einer Aufhebung der Maßnahmen zumindest ein Teil der derzeitigen Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr stattdessen als Furfuraldehyd in den zollrechtlich freien Verkehr überführt oder als nachgelagerte Ware (Furfurylalkohol) auf dem Unionsmarkt verkauft werden könnte.
(35)
Der Preis der chinesischen Ausfuhren war im Zeitraum von 2007 bis zum UZÜ auf verschiedenen Märkten unterschiedlich. Während der Ausfuhrpreis in die Union in diesem Zeitraum stark sank (um 11 %), stieg er auf den anderen Ausfuhrmärkten um etwa 10 % an. Es ist allerdings bemerkenswert, dass die Preise auf dem US-Markt im UZÜ etwa genauso hoch wie in der Union waren, während laut chinesischer Ausfuhrstatistiken die Ausfuhren in andere Märkte um 19 % pro Tonne teurer waren. Da die betroffene Ware sehr homogen ist, können solche Preisunterschiede nur durch die Preisstrategie der chinesischen Ausführer erklärt werden, die bewusst darauf abzielen, auf Märkten mit weniger Konkurrenz durch höhere Preise größere Gewinne zu erreichen als auf Märkten wie der Union und den USA, auf denen niedrigere Preise üblich sind. Die Tatsache, dass die Ausfuhren in die Union und die USA 46 % der gesamten chinesischen Ausfuhren ausmachten, führt zu dem Schluss, dass diese Preisdiskriminierung bei einem Auslaufen der Zölle aufrechterhalten werden und somit zumindest auf dem Unionsmarkt weiterhin Dumping bestehen könnte.
4.2. Kapazitätsreserven der Ausführer
(36)
Da nur wenige Informationen über die chinesische Furfuraldehydindustrie öffentlich zugänglich sind, stützen sich die folgenden Feststellungen im Wesentlichen auf die in dem Überprüfungsantrag enthaltenen Informationen.
(37)
Laut dem Antrag auf Auslaufüberprüfung steigt die chinesische Furfuraldehydproduktion seit 1999 stetig an; 2009 erreichte das Produktionsvolumen 320 000 Tonnen. Die Kapazitätsauslastung in China liegt schätzungsweise bei etwa 94 %, d. h. das Land verfügt über ungenutzte Produktionskapazitäten von rund 20 000 Tonnen pro Jahr, was etwa der Hälfte des gesamten Verbrauchs in der Union entspricht. Angeblich wird derzeit in der VR China in über 200 Produktionsstätten, von denen sich immer mehr im Exportgeschäft engagieren, Furfuraldehyd hergestellt.
(38)
Es kann daher der Schluss gezogen werden, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen zu erwarten wäre, dass die Ausfuhren der betroffenen Ware aus der VR China in beträchtlichem Maße außerhalb des aktiven Veredelungsverkehrs auf den Unionsmarkt gelangen würden und das Dumping anhalten würde.
5. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings
(39)
Angesichts der hohen Produktionskapazität in der VR China, der Fähigkeit der chinesischen Hersteller, das Produktionsvolumen rasch zu erhöhen und auf die Ausfuhr auszurichten, sowie des Preisniveaus solcher Ausfuhren besteht Grund zu der Annahme, dass es bei einer Aufhebung der Maßnahmen wieder zu Ausfuhren aus der VR China in die Union außerhalb des aktiven Veredelungsverkehrs kommen würde.
(40)
Auf die derzeitigen Ausfuhren im aktiven Veredelungsverkehr wird kein Antidumpingzoll erhoben. Daher wird die Auffassung vertreten, dass diese Preise auch für künftige Preisniveaus als Richtwert dienen würden, falls die Maßnahmen außer Kraft träten. Diesbezüglich wurde festgestellt, dass die chinesischen Ausfuhren im aktiven Veredelungsverkehr zu Dumpingpreisen erfolgten, mit denen die Preise der Unionshersteller im UZÜ um 11 % unterboten wurden (siehe Randnummer 69).
(41)
Aus den vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus der VR China noch immer gedumpt sind und dass im Falle einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen ein Anhalten des Dumpings auf dem Unionsmarkt wahrscheinlich ist.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(42)
Der Wirtschaftszweig der Union besteht aus zwei Unternehmen: Lenzing AG (Österreich) und Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slowenien); auf diese Hersteller entfiel im UZÜ 100 % der Unionsproduktion der betroffenen Ware. Beide Unternehmen beantworteten die Fragebogen und arbeiteten in vollem Umfang an der Untersuchung mit. Auf dieser Grundlage bilden die beiden Unionshersteller den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung. Aus Gründen der Vertraulichkeit werden die Angaben zu den Geschäftsergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union in indexierter Form aufgeführt.
(43)
Gegenüber der Ausgangsuntersuchung hat sich der Wirtschaftszweig der Union verändert: Es ist von wesentlicher Bedeutung, dass Furfural Español S.A. (inzwischen Nutrafur), der spanische Hersteller, der 1994 den ursprünglichen Antrag gestellt hatte, im Oktober 2008 die Produktion eingestellt hat. Nutrafur, das den aktuellen Überprüfungsantrag unterstützt, hat bei dieser Überprüfung nicht mitgearbeitet. Nutrafur ist allerdings nach wie vor auf dem Markt als Händler tätig und bezieht die betroffene Ware von seinen früheren EU-Mitbewerbern. Die im Antrag genannten Produktionszahlen Nutrafurs für 2007 und 2008 sind im Unionsverbrauch enthalten.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(44)
Der Unionsverbrauch von Furfuraldehyd wurde anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt (einschließlich der Verkäufe Nutrafurs, als es noch Furfuraldehyd herstellte) sowie der Menge der Einfuhren im aktiven Veredelungsverkehr aus der VR China und Einfuhren in den zollrechtlich freien Verkehr aus Drittländern auf der Grundlage von Eurostat-Daten und geprüften Daten des Einführers International Furan Chemicals BV („IFC“) ermittelt. Weil Eurostat aus Gründen der Vertraulichkeit nicht alle Informationen bekanntgibt, wurden Eurostat-Daten lediglich für die Einfuhren aus Drittländern außer VR China und der Dominikanischen Republik herangezogen, da IFC der einzige Furfuraldehydeinführer aus diesen beiden Ländern ist.
(45)
Auf dieser Grundlage wurde festgestellt, dass der Unionsverbrauch um 24 % zurückging, nämlich von 48 534 Tonnen im Jahr 2007 auf 36 725 Tonnen im UZÜ.
Tabelle 1 - Unionsverbrauch
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Tonnen
48 534
45 738
38 175
36 725
Index (2007=100)
100
94
79
76
Differenz gegenüber Vorjahr
-6
-15
-3
Quellen: geprüfte Fragebogenangaben des Wirtschaftszweigs der Union und von IFC, Überprüfungsantrag, Eurostat.
2. Einfuhren aus der VR China
2.1. Menge, Marktanteil und Preise
(46)
Der chinesischen Ausfuhrstatistik zufolge waren die chinesischen Einfuhren in den zollrechtlich freien Verkehr im UZÜ unerheblich (lediglich 2,5 Tonnen); die meisten Einfuhren Chinas erfolgten im aktiven Veredelungsverkehr. Die Menge der chinesischen Einfuhren in den aktiven Veredelungsverkehr sank von 8 264 Tonnen im Jahr 2007 auf 2 749 Tonnen im UZÜ, d. h. um 67 %. 2008 erreichten die chinesischen Einfuhren in den aktiven Veredelungsverkehr mit etwa 10 000 Tonnen einen Spitzenwert, der in den darauf folgenden Jahren wieder zurückging. Im Bezugszeitraum reduzierte sich der chinesische Marktanteil im aktiven Veredelungsverkehr von 17 % auf 8 %, d. h. um 9 Prozentpunkte.
(47)
Der chinesische Preis im aktiven Veredelungsverkehr fiel um 12 % von 774 EUR im Jahr 2007 auf 685 EUR im UZÜ.
Tabelle 2 - Einfuhren aus der VR China
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Tonnen
8 264
10 002
5 159
2 749
Index (2007=100)
100
121
62
33
Differenz gegenüber Vorjahr
21
-59
-29
Marktanteil
17 %
22 %
14 %
7 %
Preis (in EUR/Tonne)
774
1 014
690
685
Index (2007=100)
100
131
89
88
Quelle: geprüfte Fragebogenantwort von IFC.
3. Mengen und Preise der Einfuhren aus anderen Drittländern
(48)
Bei den Einfuhren aus der Dominikanischen Republik handelt es sich, wie in der Ausgangsuntersuchung, ausschließlich um Lieferungen einer Muttergesellschaft an ihre europäische Tochtergesellschaft zum Zweck der Herstellung von Furfurylalkohol. Die bei diesen Geschäften gezahlten Preise sind Verrechnungspreise zwischen verbundenen Unternehmen und spiegeln nicht die tatsächlichen Marktpreise wider. Laut Eurostat-Statistiken entwickelten sich die Einfuhren von Furfuraldehyd aus anderen Drittländern als der VR China in die Union und deren Durchschnittspreise folgendermaßen:
Tabelle 3 - Einfuhren in die Union aus der Dominikanischen Republik
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Tonnen
32 003
27 662
24 996
25 959
Index (2007=100)
100
86
78
81
Differenz gegenüber Vorjahr
-14
-8
3
Marktanteil
66 %
60 %
65 %
71 %
Preis (in EUR/Tonne)
809
982
582
670
Index (2007=100)
100
121
72
83
Tabelle 4 - Einfuhren aus anderen Drittländern in die Union
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Tonnen
1 687
1 583
1 226
1 158
Index (2007=100)
100
94
73
69
Differenz gegenüber Vorjahr
-6
-21
-4
Marktanteil
3 %
3 %
3 %
3 %
Preis (in EUR/Tonne)
800
997
632
621
Index (2007=100)
100
125
79
78
(49)
Im Bezugszeitraum sank die Einfuhrmenge von Furfuraldehyd aus der Dominikanischen Republik und allen anderen Drittländern erheblich, um 19 % bzw. 31 %. Trotz des Rückgangs der Einfuhren aus der Dominikanischen Republik stieg der Marktanteil dieses Landes von 66 % auf 71 %. Diese Einfuhren erfolgten jedoch ausschließlich im Zusammenhang mit der Produktion von Furfurylalkohol durch die europäische Tochtergesellschaft des Herstellers in der Dominikanischen Republik. Daher waren die bei diesen Geschäften gezahlten Preise Verrechnungspreise zwischen verbundenen Unternehmen, die unter Umständen nicht die tatsächlichen Marktpreise widerspiegeln.
3.1. Menge und Preis der Ausfuhren aus der VR China in andere Drittländer
(50)
Im Bezugszeitraum stieg die Ausfuhrmenge um 105 % (dies entspricht etwa 9 % aller Unionsverkäufe im UZÜ). Hervorzuheben ist, dass die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union in andere Drittländer im UZÜ zu niedrigen Preisen erfolgten. Dies kann mit der Konkurrenz durch chinesisches Furfuraldehyd in großen Mengen und zu niedrigen Preisen in anderen Drittländern erklärt werden.
Tabelle 5 - Menge und Preis der Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Union in andere Drittländer
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Menge - Index (2007=100)
100
136
211
205
Differenz gegenüber Vorjahr
36
75
-6
Preise - Index (2007=100)
100
114
88
82
Differenz gegenüber Vorjahr
14
-26
-6
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(51)
Die Lage des Wirtschaftszweigs der Union, d. h. der beiden Unternehmen Lenzing und Tanin, wird hier untersucht.
4.1. Produktion
(52)
Die gesamte Produktion der betroffen Ware durch den Wirtschaftszweig der Union stieg im Bezugszeitraum um 14 %.
Tabelle 6 - Unionsverbrauch
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
109
114
114
Differenz gegenüber Vorjahr
9
5
0
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.2. Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(53)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union blieb im Bezugszeitraum konstant. Die Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union stieg um 12 Prozentpunkte von 85 % auf 97 %, so dass die Kapazitäten fast voll ausgelastet waren.
Tabelle 7 - Kapazitäten der Union
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
100
100
100
Kapazitätsauslastung
85 %
92 %
96 %
97 %
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.3. Lagerbestände
(54)
Die Tabelle unten zeigt, dass die Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 26 % zunahmen. Dies war zwischen 2007 und 2008 besonders deutlich, als sie um 193 % wuchsen.
Tabelle 8 - Bestände
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
293
165
126
Differenz gegenüber Vorjahr
193
- 128
-40
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.4. Verkaufsmenge und Marktanteil
(55)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt an unabhängige Abnehmer stiegen im UZÜ um 13 % an. Aufgrund dieser Zunahme der Verkäufe stieg der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 5 Prozentpunkte.
Tabelle 9 - Verkaufsmenge und Unionsmarktanteil
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
100
112
113
Marktanteil im Bereich von
10 - 20 %
10 - 20 %
14 - 24 %
15 - 25 %
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.5. Durchschnittliche Verkaufspreise
(56)
Während des Bezugszeitraums sanken die vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Binnenmarkt in Rechnung gestellten Verkaufspreise um 1 %. 2008 stiegen die durchschnittlichen Verkaufspreise um 11 % und erreichten ihren höchsten Stand; im folgenden Jahr gingen sie jedoch stark zurück. Der leichte Rückgang der Verkaufspreise ist im Zusammenhang mit dem Anstieg der Produktionskosten je Einheit um 5 % zu betrachten, dem der Wirtschaftszweig der Union nicht Rechnung tragen konnte.
Tabelle 10 - Durchschnittliche Verkaufspreise in der Union
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
111
98
99
Differenz gegenüber Vorjahr
11
-13
1
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.6. Durchschnittliche Produktionskosten
(57)
Im Bezugszeitraum stiegen die durchschnittlichen Produktionskosten um 5 %, was hauptsächlich auf den Beschäftigungszuwachs und den daraus resultierenden Anstieg der gesamten Arbeitskosten zurückzuführen ist.
Tabelle 11 - Durchschnittliche Produktionskosten
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Index (2007=100)
100
105
105
105
Differenz gegenüber Vorjahr
5
0
0
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.7. Rentabilität und Cashflow
(58)
Die Gewinne des Wirtschaftszweigs der Union sanken im Bezugszeitraum erheblich, zusammen mit dem Cashflow, der um 56 % zurückging. Dies liegt an dem auf den Verkaufspreisen lastenden Druck, trotz des Anstiegs sowohl der Produktion als auch der Verkäufe.
Tabelle 12 - Rentabilität und Cashflow
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Rentabilitätsindex (2007=100)
100
175
-7
-4
Differenz gegenüber Vorjahr
75
- 182
3
Cashflow-Index (2007=100)
100
144
49
44
Differenz gegenüber Vorjahr
44
-95
-5
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.8. Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(59)
Von 2007 bis zum UZÜ gingen die Investitionen um 95 % zurück. Die Kapitalrendite, ausgedrückt als Gewinne/Verluste mit der betroffenen Ware im Verhältnis zum Nettobuchwert der Investitionen, folgte dem gleichen Trend wie die Investitionen, d. h. sie reduzierte sich im Bezugszeitraum erheblich. Wegen des Rückgangs der Rentabilität und des Cashflows verschlechterten sich die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten der Antragsteller im Bezugszeitraum beträchtlich. Diese Verschlechterung wird insbesondere durch die Investitionen der Antragsteller deutlich, die im Bezugszeitraum um 95 % sanken.
Tabelle 13 - Investitionen und Kapitalrendite
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Investitionsindex (2007=100)
100
61
2
5
Differenz gegenüber Vorjahr
-39
-59
3
Kapitalrendite-Index (2007=100)
100
196
-7
-4
Differenz gegenüber Vorjahr
96
- 203
3
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.9. Beschäftigung und Produktivität
(60)
Das Beschäftigungsniveau in dem Wirtschaftszweig der Union erhöhte sich im Bezugszeitraum um 8 %. Die Produktivität, gemessen am Output je Beschäftigten, nahm um 6 % zu. Allerdings stiegen im Bezugszeitraum ebenfalls die gesamten Arbeitskosten um 16 %.
Tabelle 14 - Beschäftigung und Produktivität
Jahr
2007
2008
2009
UZÜ
Beschäftigungsindex
100
109
109
108
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten) - Index
100
100
105
106
Arbeitskostenindex
100
114
115
116
Quelle: geprüfte Fragebogenantworten der Unionshersteller.
4.10. Höhe der Dumpingspanne
(61)
Angesichts der Menge, des Marktanteils und der Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unerheblich angesehen werden.
4.11. Erholung von Dumping
(62)
Wie aus der positiven Entwicklung der meisten der oben aufgeführten Indikatoren ersichtlich, hat sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum nach den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China teilweise verbessert.
4.12. Wachstum
(63)
Während der Gemeinschaftsverbrauch im Bezugszeitraum um 24 % zurückging, nahmen Produktion, Verkaufsvolumen und Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in demselben Zeitraum zu. Gleichzeitig sanken die Menge der Einfuhren aus der VR China und ihr Marktanteil erheblich. Der Wirtschaftszweig der Union konnte jedoch lediglich in einem gewissen Maße von den Maßnahmen profitieren, da der von China ausgehende Druck auf den Verkaufspreisen für ihn keine Gewinne bzw. das Erreichen der Zielgewinnspanne zuließen.
5. Schlussfolgerung zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(64)
Furfuraldehyd aus der Dominikanischen Republik ist in der Union nicht auf dem freien Markt erhältlich. Deshalb deutet nichts darauf hin, dass diese Einfuhren zur prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hätten. Die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern ging beträchtlich zurück, so dass ihre Auswirkungen, selbst wenn die Preise sehr niedrig sind, nicht als erheblich angesehen werden können.
(65)
Die Maßnahmen gegen die VR China verbesserten die Lage des Wirtschaftszweigs der Union, wie die positive Entwicklung der meisten Schadensindikatoren zeigt: Die Produktion, die Verkaufsmenge und der Wert der Verkäufe stiegen an. Trotz des rückläufigen Verbrauchs konnte der Wirtschaftszweig der Union seinen Marktanteil erhöhen. Die Rentabilität ging jedoch im UZÜ beträchtlich zurück. Der Wirtschaftszweig der Union war nicht in der Lage, die Zielgewinnspanne zu erreichen, die bei der Ausgangsuntersuchung mit 5 % angesetzt wurde, da so die Entwicklung des Wirtschaftszweigs gewährleistet wäre. Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung bedeutend geschädigt wurde und dass seine finanzielle Lage nach wie vor gefährdet ist.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(66)
Unter den Randnummern 39 und 40 wurde die Schlussfolgerung gezogen, dass ein Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich zu einem erheblichen Anstieg der gedumpten Ausfuhren aus der VR China in die Union führen würde.
(67)
Wie bereits angeführt, sind die chinesischen Hersteller im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen in der Lage, große Ausfuhrmengen auf den Unionsmarkt umzulenken. Dem Überprüfungsantrag zufolge lag die chinesische Produktionskapazität 2009 bei 320 000 Tonnen, wobei die Kapazitätsreserven mindestens 20 000 Tonnen betragen. Zudem könnten diese Kapazitätsreserven wohl nicht von anderen Ausfuhrmärkten wie z. B. Japan, Thailand und den USA aufgenommen werden und würden höchstwahrscheinlich auf den Unionsmarkt gelenkt.
(68)
Was die Preise angeht, zeigen die chinesischen Ausfuhrstatistiken, dass der Preis bei Ausfuhren der betroffenen Ware in die USA ähnlich dem Preis bei Ausfuhren in die Union im aktiven Veredelungsverkehr war. Bei Ausfuhren in andere Märkte waren die chinesischen Preise höher.
(69)
Da die chinesischen Preise jedoch die des Wirtschaftszweigs der Union um 11 % unterboten, ist es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich, dass die chinesischen Ausführer ihre Praktiken fortsetzen, um die verlorenen Marktanteile zurückzuerlangen. Zusammen mit der Fähigkeit der Ausführer, erhebliche Mengen der betroffenen Ware auf den Unionsmarkt zu liefern, würde sich ein solches Verhalten aller Wahrscheinlichkeit nach sehr negativ auf den Wirtschaftszweig der Union, insbesondere auf dessen Rentabilität, auswirken.
(70)
Daraus wird der Schluss gezogen, dass ein Außerkrafttreten der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach zu einem Wiederauftreten der durch die Einfuhren aus der VR China verursachten Schädigung führen würde.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkung
(71)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe.
(72)
Die Feststellung des Unionsinteresses stützte sich auf eine Bewertung aller auf dem Spiel stehenden Interessen, d. h. der Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer/Händler sowie der Verwender und Lieferanten der betroffenen Ware.
(73)
Die vorausgegangenen Untersuchungen hatten ergeben, dass die Einführung von Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlief. Da es sich bei der aktuellen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, wird eine Situation untersucht, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind.
(74)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprechen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall dem Interesse der Union zuwiderliefe.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(75)
Der Wirtschaftszweig der Union hat unter Beweis gestellt, dass er lebensfähig ist und sich an die wandelnden Marktbedingungen anpassen kann. Dies bestätigte sich insbesondere durch die positive Entwicklung von Produktion und Verkäufen bei rückläufigem Verbrauch in der Union. Aufgrund des enormen Drucks, der auf den Verkaufspreisen lastet, konnte die Rentabilität hierbei jedoch nicht Schritt halten.
(76)
In Anbetracht der vorhandenen Kapazitätsreserven für Furfuraldehyd in der VR China sowie der Tatsache, dass diese Kapazitätsreserven bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen nicht von anderen Ausfuhrmärkten (wie z. B. Japan, Thailand und den USA) aufgefangen werden könnten, würden die chinesischen Ausführer aller Wahrscheinlichkeit nach versuchen, ihre eingebüßten Marktanteile zurückzugewinnen, indem sie ihr Dumping auf dem Unionsmarkt fortsetzen würden.
(77)
Daher würde sich bei einem Auslaufen der Antidumpingmaßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach die Lage des Wirtschaftszweigs der Union wegen der gedumpten chinesischen Niedrigpreisausfuhren ernsthaft verschlechtern, wie unter den Randnummern 65 bis 68 erläutert.
3. Interesse der Einführer
(78)
Nur ein Einführer in der Union arbeitete bei der Überprüfung mit: IFC, ein in den Niederlanden ansässiges Unternehmen im Besitz eines Furfuraldehydherstellers aus der Dominikanischen Republik. IFC ist der einzige aktive Einführer von Furfuraldehyd in der Union, ein paar andere Unternehmen führen die betroffene Ware nur gelegentlich ein. IFC ist der Hauptakteur auf dem Unionsmarkt für Furfuraldehyd (und Furfurylalkohol); auf das Unternehmen entfallen rund 80 % des Verbrauchs in der Union. IFC führt die Ware aus der Dominikanischen Republik, der VR China im aktiven Veredelungsverkehr und aus anderen Drittländern ein. Außerdem ist IFC für den Wirtschaftszweig der Union der wichtigste Abnehmer, auf den 32 % des Gesamtabsatzes entfallen. Das gekaufte Furfuraldehyd wird anschließend von TFC, einem mit IFC verbundenen Unternehmen in Geel (Belgien), in Furfurylalkohol weiterverarbeitet.
(79)
Der Einführer steht dieser Überprüfung recht neutral gegenüber: Einerseits hätte er gerne ohne Einschränkungen und den mit den Zollvorschriften im aktiven Veredelungsverkehr verbundenen Aufwand Zugang zu chinesischem Furfuraldehyd; andererseits hat er ein Interesse daran, dass der Wirtschaftszweig der Union erhalten bleibt, um die betroffene Ware kurzfristig beziehen zu können. Außerdem wird durch die Aufrechterhaltung der Maßnahmen die Konkurrenz für die Einfuhren seiner Muttergesellschaft aus der Dominikanischen Republik beseitigt und somit die Vorherrschaft der Gruppe auf den Unionsmärkten für Furfuraldehyd und Furfurylalkohol (einschließlich des aktiven Veredelungsverkehrs) gefestigt.
4. Interesse der Verwender
(80)
Die Kommission sandte Fragebogen an 27 gewerbliche Verwender von Furfuraldehyd. Lediglich drei Verwender arbeiteten bei dem Verfahren mit; sie beziehen Furfuraldehyd allerdings nicht aus der VR China, sondern direkt vom Wirtschaftszweig der Union. Die Bedeutung von Furfuraldehyd ist in den Branchen dieser Verwender (Erdölverarbeitung oder Schmieröle) zu vernachlässigen. Deshalb fühlen sie sich von den Antidumpingmaßnahmen nicht besonders betroffen.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(81)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(82)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Einschlägige Anmerkungen wurden analysiert, führten jedoch nicht zu einer Änderung der wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen beschlossen wurde.
(83)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Furfuraldehyd mit Ursprung in der VR China, die mit der Verordnung (EG) Nr. 639/2005 eingeführt wurden, beibehalten werden. Bei diesen Maßnahmen handelt es sich um einen spezifischen Zoll.
(84)
Da dieser spezifische Zoll jedoch anhand der Feststellungen der Ausgangsuntersuchung von 1995 festgesetzt und nie überprüft wurde, erschien es angezeigt zu untersuchen, ob die Höhe des Zolles noch passend ist. In dieser Hinsicht wird die Kommissionin Betracht ziehen, nach Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung von Amts wegen eine Interimsüberprüfung einzuleiten -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von 2-Furaldehyd (auch Furfuraldehyd oder Furfural genannt) mit Ursprung in der Volksrepublik China, das derzeit in den KN-Code 2932 12 00 eingereiht wird, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Der Zoll wird auf 352 EUR/Tonne festgesetzt.
(3) Werden Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (7) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der in Absatz 2 dieses Artikels festgesetzten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 4. Mai 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 453/2011 AL CONSILIULUI
din 4 mai 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de furfuraldehidă originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2) și (5) și articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 95/95 (2), o taxă antidumping definitivă, sub forma unei taxe specifice, la importurile de furfuraldehidă originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) (denumite în continuare „măsurile antidumping definitive”). Taxa specifică a fost stabilită la 352 EUR pe tonă.
(2)
În urma unei reexaminări intermediare începute în mai 1997 la cererea unui exportator chinez, măsurile în cauză au fost menținute prin Regulamentul (CE) nr. 2722/1999 (3) pentru o perioadă suplimentară de patru ani.
(3)
În aprilie 2005, în urma unei reexaminări în vederea expirării măsurilor, prin Regulamentul (CE) nr. 639/2005 (4), Consiliul a prelungit măsurile pentru o perioadă suplimentară de cinci ani.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 28 ianuarie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de către doi producători din Uniune, Lenzing AG și Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o mare parte a producției de furfuraldehidă de la nivelul Uniunii, în acest caz peste 50 %.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune („IU”).
3. Inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(6)
Stabilind existența unor elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a anunțat la 27 aprilie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
4. Ancheta
4.1. Perioada de anchetă
(7)
Ancheta privind probabilitatea continuării dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
4.2. Părțile vizate de prezenta anchetă
(8)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării în cauză cu privire la inițierea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(9)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
4.3. Eșantionarea
(10)
Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eșantioane reprezentative. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. Având în vedere că niciun producător-exportator nu s-a prezentat pentru a coopera, nu a fost necesară eșantionarea.
4.4. Verificarea informațiilor primite
(11)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere.
(12)
Au răspuns la chestionare cei doi producători din Uniune, un importator/utilizator industrial și un producător din țara analoagă, Argentina. Niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu a cooperat la prezenta anchetă.
(13)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:
(a)
Producători din Uniune
-
Lenzing AG, („Lenzing”), Austria
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d („Tanin”)., Slovenia
(b)
Importator/utilizator independent
-
International Furan Chemicals BV („IFC”), Rotterdam.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel din ancheta inițială și din reexaminările ulterioare menționate în considerentele 2 și 3, și anume furfuraldehida originară din RPC, încadrată în prezent la codul NC 2932 12 00 („produsul în cauză”). Furfuraldehida este cunoscută, de asemenea, sub numele de 2-furaldehidă sau furfural.
(15)
Furfuraldehida este un lichid galben deschis, cu un miros înțepător caracteristic, care se obține prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole. Furfuraldehida are două aplicații principale: ca solvent selectiv în rafinarea petrolului pentru producerea de uleiuri lubrifiante și ca materie primă pentru obținerea alcoolului furfurilic, utilizat pentru fabricarea rășinii sintetice pentru matrițe de turnătorie.
2. Produsul similar
(16)
Ca și în cazul anchetelor precedente, prezenta anchetă a confirmat că furfuraldehida fabricată în RPC și exportată către Uniunea Europeană, furfuraldehida fabricată și vândută în țara analoagă, Argentina, și cea fabricată și vândută în Uniunea de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinată acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
(17)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă este probabil ca expirarea măsurilor existente să determine continuarea sau reapariția dumpingului.
1. Observații generale
(18)
Dintre cei 34 de producători-exportatori chinezi cunoscuți contactați la inițierea reexaminării, niciunul nu a cooperat la anchetă și niciunul nu a comunicat informații. În consecință, constatările privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului prevăzute mai jos au trebuit să se bazeze pe datele disponibile, în special pe informațiile prezentate de importatorul/utilizatorul industrial care a cooperat, pe datele Eurostat, pe statisticile oficiale ale RPC privind exportul și pe informațiile din cererea de reexaminare.
2. Țara analoagă
(19)
Întrucât RPC este o economie în tranziție, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analoagă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(20)
În avizul de inițiere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analoagă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale. În urma publicării avizului de inițiere, nu a fost primită nicio observație referitoare la țara analoagă propusă.
(21)
Un producător de furfuraldehidă din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând la un chestionar. Ancheta a demonstrat că piața argentiniană de furfuraldehidă, aprovizionată în proporție de 90 % din producția locală și restul din importul din țările terțe, este concurențială. Volumul producției argentiniene reprezintă mai mult de 70 % din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză spre Uniune pentru perfecționare activă. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(22)
Prin urmare, s-a constatat, ca și în ancheta inițială, că Argentina reprezintă o țară analoagă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
3.1. Valoarea normală
(23)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă argentiniană de clienții independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză sunt efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale.
(24)
Prin urmare, valoarea normală a fost stabilită ca fiind prețul de vânzare mediu ponderat de pe piața internă practicat de producătorul argentinian care a cooperat față de clienții independenți.
(25)
S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți independenți erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din Argentina au fost considerate suficient de reprezentative în cursul PAR.
(26)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din Argentina a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți în cursul PAR. Deoarece toate vânzările produsului similar în timpul PAR au fost profitabile, valoarea normală s-a bazat pe media ponderată a tuturor vânzărilor interne.
3.2. Prețul de export
(27)
Deoarece niciuna dintre societățile chineze care au exportat către Uniune nu a cooperat la anchetă, prețurile de export au fost stabilite pe baza datelor disponibile. Baza cea mai adecvată de calcul s-a constatat a fi informațiile furnizate de importatorul cooperant și datele Eurostat privind importurile în Uniune de produs în cauză. Cu toate că majoritatea acestor importuri au fost efectuate în regim de perfecționare activă (RPA) (furfuraldehida chineză era transformată în alcool furfurilic pentru export), nimic nu sugerează că acestea nu constituie o bază rezonabilă pentru stabilirea prețurilor de export.
3.3. Comparația
(28)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport și asigurare, care afectau prețurile și comparabilitatea lor.
3.4. Marja de dumping
(29)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial. Această comparație a arătat existența unei marje semnificative de dumping.
4. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor
(30)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a examinat probabilitatea unei continuări a dumpingului, în cazul în care se abrogă măsurile. Dat fiind faptul că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat la prezenta anchetă, constatărle de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume informațiile furnizate de importatorul cooperant, datele Eurostat, statisticile oficiale ale RPC privind exportul și cererea de reexaminare.
(31)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: evoluția importurilor din RPC în Uniune în RPA, evoluția exporturilor din China către țări terțe și capacitățile neutilizate ale producătorilor chinezi.
4.1. Evoluția importurilor provenite din China
(32)
Conform statisticilor chineze oficiale privind exportul, exporturile totale la nivel mondial de produs în cauză provenind din RPC au crescut cu 117 % în timpul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost absorbită, în principal, de piețele din SUA și din alte țări terțe.
(33)
În ceea ce privește exporturile către Uniune, conform Eurostat și datelor verificate referitoare la import, ar trebui remarcat faptul că, în timpul PAR, 99,9 % din toate importurile către Uniune de produs în cauză provenind din RPC au fost pentru perfecționare activă, restul de 0,1 % fiind pentru punerea în liberă circulație. Nu au existat importuri pentru punerea în liberă circulație în 2007 și în 2008. În scopul unor date complete, importurile pentru punerea în liberă circulație au fost avute în vedere la calcularea volumului total de importuri, totuși, o analiză detaliată a evoluției prețurilor acestor importuri a fost considerată ca fiind nesemnificativă din cauza volumelor neglijabile implicate.
(34)
Volumul importurilor din China în conformitate cu RPA și punerea în liberă circulație au scăzut cu 67 % din 2007 până la PAR, ceea ce a coincis cu reducerea consumului pe piața Uniune cu 24 %, astfel cum se prevede în considerentul (45) de mai jos. Furfuraldehida chineză importată în conformitate cu RPA a fost transformată în alcool furfurilic pentru export. Nu există informații disponibile privind modul în care importurile destinate punerii în liberă circulație au fost utilizate în Uniune, totuși, se poate presupune în mod rezonabil că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, cel puțin o pate din importurile actuale în conformitate cu RPA, ar putea fi importate pentru punerea în liberă circulație ca atare sau ca produs final din aval (alcool furfurilic) vândut pe piața din Uniunii.
(35)
Prețul exporturilor chineze a variat în funcție de diferite piețe în perioada cuprinsă între 2007 și PAR. În timp ce s-a înregistrat o scădere pronunțată a prețului de export către Uniune (cu 11 %) în această perioadă, celelalte piețe de export au înregistrat o creștere de aproximativ 10 %. Trebuie totodată remarcat că prețurile pentru piața din SUA, în PAR, au fost, în mare, la același nivel ca cele către Uniune, în vreme ce, conform statisticilor chineze privind exportul, exporturile către alte piețe au fost cu 19 % mai scumpe pe tonă. Ținând seama de faptul că produsul în cauză este foarte omogen, astfel de diferențe ale prețurilor pot fi explicate numai printr-o strategie intenționată de stabilire a prețurilor din partea exportatorilor chinezi care obțin prețuri și profituri mai mari pe piețe mai puțin concurențiale decât pe piețe precum cele din Uniune și din SUA, unde se practică prețuri mai scăzute. Având în vedere că exporturile către Uniune și SUA au reprezentat 46 % din volumul total de exporturi din China, acest fapt duce la constatarea că această discriminare referitoare la preț ar putea fi menținută, în cazul în care ar expira taxele vamale, pentru a susține dumpingul cel puțin pe piața din Uniune.
4.2. Capacitățile neutilizate ale exportatorilor
(36)
Având în vedere că există puține informații publice disponibile despre industria chineză de furfuraldehidă, constatările următoare se bazează în principal pe informațiile cuprinse în cererea de reexaminare.
(37)
Conform cererii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, producția chineză de furfuraldehidă a crescut constant din 1999, iar, în 2009, volumul de producție a ajuns la aproximativ 320 000 de tone. Nivelul de utilizare a capacității chineze se presupune că este de aproximativ 94 %, ceea ce înseamnă că există o capacitate neutilizată de aproximativ 20 000 tone pe an în RPC, și anume aproximativ jumătate din consumul total din Uniune. Peste 200 de fabrici de producție a furfuraldehidei se presupune că funcționează în prezent în RPC, dintre care, din ce în ce mai multe încep activități de export.
(38)
Pe baza celor de mai sus, se poate constata că, în cazul în care măsurile sunt abrogate, se poate estima că exporturile de produs în cauză provenind din RPC ar intra pe piața din Uniune în afara RPA în cantități semnificative și, cel mai probabil, vor continua să facă obiectul unui dumping.
5. Constatările privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(39)
Având în vedere marea capacitate de producție disponibilă în RPC, abilitatea producătorilor chinezi de a crește rapid volumele de producție și de a le direcționa către export, precum și prețurile pentru aceste exporturi, se poate presupune că o abrogare a măsurilor ar avea ca rezultat reluarea exporturilor din RPC către Uniune în afara RPA.
(40)
Prețurile actuale de export în cadrul RPA nu conțin taxa antidumping. Prin urmare, se consideră că aceste prețuri sunt, de asemenea, indicatori ai nivelurilor prețurilor viitoare în caz de abrogare a măsurilor. În acest sens, s-a constatat că prețurile la exporturile din China în cadrul RPA au făcut obiectul unui dumping și au cauzat o subcotare a prețurilor producătorilor din Uniune cu 11 % în cadrul PAR, astfel cum se prevede la considerentul 69 de mai jos.
(41)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale expiră.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(42)
IU constă în două societăți comerciale: Lenzing AG (Austria) și Tanin Sevnica kemična industrija d.d (Slovenia), care reprezintă împreună 100 % din producția Uniunii de produs în cauză în PAR. Cele două societăți au răspuns chestionarelor și au cooperat pe deplin la anchetă. Pe această bază, cei doi producători din Uniune constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, datele privind rezultatele din IU sunt prezentate doar sub formă de indici.
(43)
Spre deosebire de ancheta inițială, IU s-a schimbat în mod semnificativ: Furfural Español S.A., în prezent Nutrafur, producătorul spaniol care a depus plângerea inițială în 1994, și-a oprit producția în octombrie 2008. Nutrafur, care sprijină prezenta cerere de reexaminare, nu a cooperat în prezenta procedură. Totuși, Nutrafur continuă să fie activ pe piață, fiind un comerciant care cumpără produsul în cauză de la foștii săi concurenți din Uniune. Cifrele de producție pentru Nutrafur în 2007 și 2008, care au fost menționate în cerere, au fost incluse în consumul de pe piața din Uniune.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(44)
Consumul de furfuraldehidă pe piața Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei Uniunii pe piața Uniunii (inclusiv vânzările realizate de Nutrafur atunci când producea furfuraldehidă) plus importurile în RPA din RPC și importurile din alte țări terțe pentru punerea în liberă circulație, pe baza datelor verificate furnizate de importatorul International Furan Chemicals BV („IFC”) și Eurostat. Deoarece Eurostat nu dezvăluie informațiile complete din motive de confidențialitate, datele Eurostat au fost utilizate numai pentru importurile din alte țări terțe cu excepția RPC și a Republicii Dominicane, deoarece IFC este unicul importator de furfuraldehidă din aceste surse.
(45)
Din aceste motive, în timpul perioadei luate în considerare, consumul UE a scăzut cu 24 %, de la 48 534 tone în 2007 la 36 725 tone în cursul PAR.
Tabelul 1 - Consumul Uniunii
Anul
2007
2008
2009
PAR
Tone
48 534
45 738
38 175
36 725
Indice (2007 = 100)
100
94
79
76
Tendință anuală
-6
-15
-3
Surse: Răspunsuri verificate la chestionar din partea IU și a IFC, cererea de reexaminare și Eurostat.
2. Importuri din PRC
2.1. Volumele, cota de piață și prețurile
(46)
Conform statisticilor chineze privind exportul, în timpul PAR, importurile chineze pentru punerea în liberă circulație au fost nesemnificative (2,5 tone), majoritatea importurilor din China fiind în cadrul RPA. Volumul de importuri în RPA din China a scăzut de la 8 264 de tone în 2007, la 2 749 de tone în PAR, și anume cu 67 %. În 2008, importurile în RPA din China au atins un vârf de aproximativ 10 000 de tone, care a scăzut în anii următori. În timpul perioadei luate în considerare, cota de piață pentru China în RPA a scăzut de la 17 % la 8 %, și anume cu 9 puncte procentuale.
(47)
Prețul din RPC în RPA a scăzut cu 12 %, de la 774 EUR în 2007 la 685 EUR în PAR.
Tabelul 2 - Importuri din RPC
Anul
2007
2008
2009
PAR
Tone
8 264
10 002
5 159
2 749
Indice (2007=100)
100
121
62
33
Tendință anuală
21
-59
-29
Cota de piață
17 %
22 %
14 %
7 %
Preț, Eur/tonă
774
1 014
690
685
Indice (2007=100)
100
131
89
88
Surse: Răspunsuri verificate ale IFC la chestionar.
3. Volume și prețuri ale importurilor provenite din alte țări terțe
(48)
Este necesar să se precizeze că, astfel cum a demonstrat deja ancheta inițială, importurile din Republica Dominicană constau exclusiv în livrări de la o societate mamă spre filiala sa europeană pentru a produce alcool furfurilic. Prețurile aplicate în aceste tranzacții sunt, așadar, prețuri de transfer între societăți afiliate și nu reflectau prețurile reale ale pieței. În conformitate cu Eurostat, volumele și prețul mediu al furfuraldehidei importate în Uniune din alte țări decât RPC, au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3 - Importuri în Uniune din Republica Dominicană
Anul
2007
2008
2009
PAR
Tone
32 003
27 662
24 996
25 959
Indice (2007=100)
100
86
78
81
Tendință anuală
-14
-8
3
Cota de piață
66 %
60 %
65 %
71 %
Preț, EUR/tonă
809
982
582
670
Indice (2007 = 100)
100
121
72
83
Tabelul 4 - Importuri în Uniune din alte țări terțe
Anul
2007
2008
2009
PAR
Tone
1 687
1 583
1 226
1 158
Indice (2007=100)
100
94
73
69
Tendință anuală
-6
-21
-4
Cota de piață
3 %
3 %
3 %
3 %
Preț, Eur/tonă
800
997
632
621
Indice (2007 = 100)
100
125
79
78
(49)
În timpul perioadei luate în considerare, volumele importurilor de furfuraldehidă din Republica Dominicană și din toate celelalte țări terțe au scăzut semnificativ cu 19 % și, respectiv, cu 31 %. Cu toate acestea, scăderea importurilor din Republica Dominicană permitea încă o creștere a cotei de piață de la 66 % la 71 %. Totuși, toate aceste importuri au fost încorporate în producția de alcool furfurilic de către filiala europeană a producătorului din Republica Dominicană. Prețurile aplicate în aceste tranzacții au fost, așadar, prețuri de transfer între societăți afiliate și pot să nu reflecte prețurile reale de pe piață.
3.1. Volume și prețuri la exporturile provenind din RPC către alte țări terțe
(50)
În timpul perioadei luate în considerare, volumele la export au crescut cu peste 105 % (echivalentul a aproximativ 9 % din totalul vânzărilor Uniunii în PAR). Se remarcă faptul că vânzările la export ale IU către alte țări terțe s-au realizat la prețuri scăzute în PAR. Acest fapt poate fi explicat prin concurența făcută de furfuraldehida din China, vândută în cantități mari și la prețuri mici în alte țări terțe.
Tabelul 5 - Volume și prețuri la exporturile IU către alte țări terțe
Anul
2007
2008
2009
PAR
Cantități - Indice (2007 = 100)
100
136
211
205
Tendință anuală
36
75
-6
Prețuri - Indice (2007 = 100)
100
114
88
82
Tendință anuală
14
-26
-6
4. Situația economică a IU
(51)
Situația economică a IU, și anume a celor două societăți comerciale, Lenzig și Tanin, este analizată mai jos.
4.1. Producția
(52)
Producția totală de produs în cauză a IU a crescut cu 14 % în timpul perioadei luate în considerare.
Tabelul 6 - Producția Uniunii
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007 = 100)
100
109
114
114
Tendință anuală
9
5
0
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.2. Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(53)
Capacitatea totală de producție a IU a rămas aceeași în cursul luate în considerare. Utilizarea capacității de către IU a crescut cu 12 puncte procentuale, de la 85 % la 97 %, ceea ce însemnă că producția s-a aflat aproape la capacitatea maximă.
Tabelul 7 - Capacitatea Uniunii
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007 = 100)
100
100
100
100
Utilizarea capacității
85 %
92 %
96 %
97 %
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune
4.3. Nivelul stocurilor
(54)
Tabelul de mai jos arată că nivelul stocurilor IU au crescut cu 26 % în cursul perioadei luate în considerare. Această creștere a fost deosebit de semnificativă între 2007 și 2008, perioadă în cursul căreia stocurile au crescut cu 193 %.
Tabelul 8 - Stocurile
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007=100)
100
293
165
126
Tendință anuală
193
- 128
-40
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.4. Volumul vânzărilor și cota de piață
(55)
Volumul vânzărilor IU către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 13 % în PAR. Ca urmare a creșterii vânzărilor, cota de piață a IU a crescut cu 5 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 9 - Volumul vânzărilor și cota de piață a Uniunii
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007=100)
100
100
112
113
Cota de piață
10-20 %
10-20 %
14-24 %
15-25 %
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.5. Prețurile medii de vânzare
(56)
În cursul perioadei luate în considerare, prețul de vânzare mediu practicat de IU pe piața din Uniune a scăzut cu 1 %. În 2008, prețul de vânzare mediu a atins un vârf, cu o creștere de 11 %, însă a scăzut apoi rapid în următorul an. Ușoara scădere a prețurilor de vânzare trebuie apreciată în contextul creșterii de 5 % a costurilor unitare de producție, pe care IU nu a putut-o avea în vedere.
Tabelul 10 - Prețurile medii de vânzare în Uniune
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007=100)
100
111
98
99
Tendință anuală
11
-13
1
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.6. Costul mediu de producție
(57)
În timpul perioadei luate în considerare, costul mediu de producție (CMP) a crescut cu 5 %, în principal ca urmare a creșterii ocupării forței de muncă și, prin urmare, a unei creșteri a costului total al forței de muncă.
Tabelul 11 - Costul mediu de producție
Anul
2007
2008
2009
PAR
Indice (2007=100)
100
105
105
105
Tendință anuală
5
0
0
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.7. Rentabilitatea și fluxul de lichidități
(58)
Profiturile obținute de IU au scăzut semnificativ în timpul perioadei luate în considerare, precum și fluxul de lichidități, care a scăzut cu 56 %. Acest fapt s-a datorat presiunii asupra prețurilor de vânzare, în pofida creșterii atât a producției, cât și a vânzărilor.
Tabelul 12 - Rentabilitatea și fluxul de lichidități
Anul
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea Indice (2007=100)
100
175
-7
-4
Tendință anuală
75
- 182
3
Flux de lichidități - Indice (2007=100)
100
144
49
44
Tendință anuală
44
-95
-5
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.8. Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(59)
Investițiile au scăzut cu 95 % între 2007 și PAR. Randamentul investițiilor, exprimat ca profituri/pierderi aferente produsului în cauză în raport cu valoarea contabilă netă a investițiilor, a scăzut considerabil în cursul perioadei luate în considerare, urmând tendința investițiilor. Din cauza deteriorării rentabilității și a fluxului de lichidități, capacitatea reclamantului de a mobiliza capitalul s-a înrăutățit semnificativ în perioada luată în considerare. Această înrăutățire apare, de asemenea, în mod clar la nivelul investițiilor reclamantului, care au scăzut cu 95 % în perioada luată în considerare.
Tabelul 13 - Investiții și randamentul investițiilor
Anul
2007
2008
2009
PAR
Investiții Indice (2007 = 100)
100
61
2
5
Tendință anuală
-39
-59
3
Randamentul investițiilor Indice (2007 = 100)
100
196
-7
-4
Tendință anuală
96
- 203
3
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.9. Ocuparea forței de muncă și productivitatea
(60)
Nivelul de ocupare a forței de muncă din IU în timpul perioadei luate în considerare a crescut cu 8 %. Productivitatea, măsurată ca rezultat în tone per angajat, a crescut cu 6 %. Totuși, costul forței de muncă a crescut cu 16 % în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 14 - Ocuparea forței de muncă și productivitatea
Anul
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă - Indice
100
109
109
108
Productivitatea (tone/angajat) - Indice
100
100
105
106
Costul forței de muncă - Indice
100
114
115
116
Surse: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea producătorilor din Uniune.
4.10. Dimensiunea marjei de dumping
(61)
Date fiind volumul, cota de piață și prețul importurilor din RPC, care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping actuale asupra IU nu poate fi considerat neglijabil.
4.11. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului
(62)
Așa cum indică evoluția pozitivă a majorității indicatorilor menționați mai sus, situația financiară a IU s-a redresat parțial în perioada luată în considerare de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul dumpingului, originare din RPC.
4.12. Creșterea
(63)
În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 24 % în perioada luată în considerare, producția, volumul vânzărilor și cota de piață ale IU au crescut în aceeași perioadă. În același timp, volumul și cota de piață ale importurilor din RPC au scăzut. Totuși, IU ar putea beneficia de măsuri într-o anumită proporție, deoarece presiunea din partea Chinei privind prețurile de vânzare nu i-a permis să obțină profituri sau să-și realizeze profitul țintă.
5. Constatare privind situația economică a IU
(64)
Furfuraldehida provenind din republica Dominicană nu este disponibilă pe piața liberă din Uniune. Prin urmare, nici un indiciu nu permite să se afirme că aceste importuri au contribuit la situația precară a IU. În ceea ce privește importurile din alte țări terțe, volumul acestora a scăzut substanțial, până la un asemenea nivel încât, chiar dacă s-ar realiza la prețuri foarte scăzute, efectul lor nu poate fi considerat ca fiind semnificativ.
(65)
Măsurile împotriva RPC au avut un impact pozitiv asupra situației economice a IU, deoarece majoritatea indicatorilor de prejudiciu au prezentat o evoluție pozitivă. Producția, volumul vânzărilor și valoarea vânzărilor au crescut. În pofida consumului redus, IU a reușit să își crească cota de piață. Totuși, rentabilitatea a scăzut substanțial în timpul PAR. IU nu a putut să își atingă profitul țintă, care a fost stabilit, în cadrul anchetei inițiale, la 5 % pentru a-și asigura dezvoltarea. În consecință, se constată că IU a suferit un prejudiciu material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază și că situația sa financiară continuă să fie vulnerabilă.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(66)
La considerentele 39 și 40 de mai sus, s-a constata că expirarea măsurilor ar cauza probabil o creștere semnificativă a exporturilor către Uniune care fac obiectul unui dumping provenind din RPC.
(67)
După cum se menționează anterior, producătorii chinezi au potențialul de a redirecționa mari volume de export către piața din Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. În conformitate cu cererea de reexaminare, capacitatea de producție din China a ajuns la 320 000 de tone în 2009, având capacități neutilizate de cel puțin 20 000 de tone. Mai mult, se pare că celelalte piețe de export, precum Japonia, Thailanda și SUA nu ar putea absorbi aceste capacități neutilizate, care, în consecință, ar fi direcționate către piața Uniunii.
(68)
În ceea ce privește prețurile, statisticile chineze privind exportul arată că prețul produsului în cauză către SUA a fost similar cu cel al exporturilor către Uniune în timpul PAR. Prețurile chineze au fost mai ridicate către celelalte piețe de export.
(69)
Totuși, ținând seama de faptul că prețurile din China le-au subcotat pe cele ale IU cu 11 %, în cazul în care măsurile ar expira, este probabil ca exportatorii chinezi să continue practicile lor pentru a recâștiga cota de piață pierdută. Un astfel de comportament, alături de capacitatea acestora de a livra cantități semnificative de produs în cauză către piața din Uniune ar duce la un impact foarte negativ asupra IU și, în special, asupra rentabilității acesteia.
(70)
Ținând cont de cele de mai sus, se constată că abrogarea măsurilor ar duce, în mod probabil, la o reapariție a prejudiciului rezultat din importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(71)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.
(72)
Determinarea interesului Uniunii se bazează pe o evaluare a tuturor intereselor în cauză, respectiv a intereselor IU, ale importatorilor-comercianți, precum și ale utilizatorilor și ale furnizorilor produsului în cauză.
(73)
În cadrul anchetelor precedente, adoptarea de măsuri a fost considerată ca nefiind contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.
(74)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida constatării conform căreia este probabil să continue dumpingul și să reapară prejudiciul, există motive imperioase să se constate că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile în acest caz specific.
2. Interesul IU
(75)
IU s-a dovedit a fi o industrie viabilă, capabilă să se adapteze la condițiile schimbătoare ale pieței. Aceste fapt a fost confirmat, în special, de evoluția pozitivă a producției și a vânzărilor în contextul scăderii consumului în Uniune. Totuși, ca urmare a presiunii imense asupra prețurilor de vânzare, rentabilitatea nu a putut urma aceeași tendință pozitivă.
(76)
Având în vedere capacitățile neutilizate pentru furfuraldehidă din RPC, împreună cu faptul că celelalte piețe de export (cum ar fi Japonia, Thailanda și SUA) nu pot absorbi aceste capacități neutilizate, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, exportatorii chinezi ar încerca probabil să recupereze cota de piață pierdută, continuându-și comportamentul de dumping pe piața din Uniune.
(77)
În consecință, fără continuarea măsurilor antidumping, situația IU este probabil să se deterioreze grav ca urmare a exporturilor chineze la prețuri mici care fac obiectul unui dumping, astfel cum se explică la considerentele 65-68.
3. Interesul importatorilor
(78)
Numai un importator din Uniune a cooperat la procedură: IFC, o societate situată în Țările de Jos și deținută de un producător de furfuraldehidă din Republica Dominicană. IFC este singurul importator activ de furfuraldehidă din Uniune, celelalte câteva societăți comerciale importă produsul în cauză doar ocazional. IFC este un actor foarte important pe piața din Uniune de furfuraldehidă (și de alcool furfurilic), deoarece reprezintă în jur de 80 % din consumul din Uniune. IFC importă din Republica Dominicană, din RPC în RPA și din alte țări terțe. Mai mult, IFC este principalul client al IU, cumpărând aproximativ 32 % din totalul vânzărilor acesteia. Furfuraldehida cumpărată este ulterior procesată în alcool furfurilic de către TFC, societate afiliată a IFC din Geel, Belgia.
(79)
Acest importator este destul de neutru în ceea ce privește procedura deoarece, pe de o parte, ar aprecia să aibă acces la furfuraldehida chineză fără restricții și fără povara respectării cerințelor vamale pentru RPA și, pe de altă parte, ar dori ca IU să se mențină, pentru a putea obține produsul în cauză în situații de urgență. Mai mult, continuarea măsurilor înlătură concurența cu importurile de la societatea sa mamă, producătorul din Republica Dominicană, și consolidează poziția puternică a grupului atât pe piața furfuraldehidei, cât și pe cea a alcoolului furfurilic (inclusiv în RPA) din Uniune.
4. Interesul utilizatorilor
(80)
Comisia a trimis chestionare la 27 de utilizatori industriali de furfuraldehidă. Numai 3 utilizatori au cooperat la procedură, deși nu obțineau furfuraldehida din RPC, ci o cumpărau direct de la IU. Pentru acești utilizatori, importanța furfuraldehidei în activitățile lor comerciale, industria rafinării petrolului sau industria uleiurilor lubrifiante, este neglijabilă. În consecință, nu se simt afectați în mod deosebit de măsurile antidumping.
5. Constatare privind interesul Uniunii
(81)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(82)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile pertinente prezentate au fost analizate, dar nu au condus la modificarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a hotărât menținerea măsurilor antidumping actuale.
(83)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 639/2005 privind importurile de furfuraldehidă originară din RPC, ar trebui menținute. Măsurile constau într-o taxă specifică.
(84)
Totuși, având în vedere că această taxă specifică a fost instituită pe baza constatărilor din ancheta inițială din 1995 și nu a fost revizuită niciodată, s-a considerat adecvat să se evalueze dacă nivelul taxei este în continuare adecvat. În acest sens, Comisia va lua în considerare inițierea ex officio a unei reexaminări intermediare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de 2-furfuraldehidă (denumită, de asemenea, „furfuraldehidă” sau „furfural”), încadrată în prezent la codul NC 2932 12 00, originară din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei aplicabile este de 352 EUR pe tonă.
(3) În cazurile în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau care trebuie plătit este împărțit în vederea determinării valorii în vamă în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (7), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza alineatului (2) din prezentul articol, este redus cu un procent care corespunde divizării prețului plătit sau care urmează să fie plătit.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 4 mai 2011.