VERORDNUNG (EU) Nr. 402/2012 DER KOMMISSION
vom 10. Mai 2012
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Aluminiumheizkörpern mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 12. August 2011 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Aluminiumheizkörpern mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“) in die Union („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der vom International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl - „Antragsteller“) eingereicht wurde, auf den mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion von Aluminiumheizkörpern entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend für die Einleitung einer Untersuchung angesehen.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, Hersteller im Vergleichsland, Einführer, Großhändler und andere bekanntermaßen betroffene Parteien sowie Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Der Antragsteller, andere Unionshersteller, die ausführenden Hersteller in der VR China, Einführer und Großhändler nahmen Stellung. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der offensichtlich zahlreichen Unionshersteller, Einführer und ausführenden Hersteller war in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden die Einführer und die ausführenden Hersteller ersucht, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Zeitraum von Juli 2010 bis Juni 2011 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware (gemäß der Definition in Abschnitt 3) zu übermitteln.
(6)
Damit die ausführenden Hersteller, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die bekanntermaßen betroffenen ausführenden chinesischen Hersteller sowie an die Behörden der VR China. Nur eine Unternehmensgruppe, nämlich Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd und Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd („Sira-Gruppe“), meldete sich und beantragte MWB. Anträge auf IB gingen von der Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. und der Metal Group Co., Ltd. ein.
(7)
Dagegen übermittelten, wie in Erwägungsgrund 24 gebührend erläutert, acht Unionshersteller die verlangten Angaben und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Auf der Grundlage der von den mitarbeitenden Unionsherstellern vorgelegten Informationen wählte die Kommission eine Stichprobe aus vier Unionsherstellern aus, wobei sie die Verkaufs- bzw. Produktionsmenge, die Größe und die geografische Lage in der Union betrachtete.
(8)
Nur drei unabhängige Einführer (vgl. Erwägungsgrund 27) übermittelten die verlangten Informationen und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Zwei dieser Einführen führten die betroffene Ware jedoch nicht ein und bezogen sie auch nicht. Angesichts der begrenzten Zahl der mitarbeitenden Einführer erübrigte sich daher das Stichprobenverfahren.
(9)
Dagegen übermittelten 18 ausführende Hersteller in der VR China (vgl. Erwägungsgrund 28) die verlangten Informationen und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Auf der Grundlage der von ihnen vorgelegten Informationen wählte die Kommission für die Stichprobe die zwei ausführenden Hersteller mit den mengenmäßig höchsten Ausfuhren in die Union aus.
(10)
Die Kommission versandte an alle bekanntermaßen betroffenen Parteien und an alle anderen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung angegebenen Fristen meldeten, namentlich an die ausführender Hersteller in der VR China, die vier in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller, die mitarbeitenden Einführer in der Union und an den Europäischen Verbraucherverband (BEUC), Fragebogen mit dem Ersuchen, den Verwenderfragebogen an die jeweiligen verbundenen Unternehmen weiterzuleiten.
(11)
Die beiden in die Stichprobe aufgenommenen ausführenden Hersteller in der VR China, die vier in die Stichprobe aufgenommenen Unionshersteller und ein unabhängiger Einführer beantworteten den Fragebogen. Von den Verwendern beantwortete keiner den Fragebogen.
(12)
Von einer Gruppe abhängiger ausführenden Hersteller ging ferner ein Antrag auf individuelle Ermittlung nach Artikel 17 Absatz 3 der Grundverordnung ein. Eine Prüfung dieser Anträge im Rahmen der vorläufigen Sachaufklärung hätte eine zu große Belastung dargestellt. Über die Gewährung einer individuellen Ermittlung für diese Unternehmensgruppe wird bei der endgültigen Sachaufklärung entschieden.
(13)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, einer daraus resultierenden Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
Hersteller in der Union
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien
Einführer in der Union
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh“), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Untersuchungszeitraum
(14)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2010 bis zum 30. Juni 2011 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom Januar 2008 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(15)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Aluminiumheizkörper sowie Bauelemente oder Bauteile dieser Heizkörper, auch zusammengesetzt, ausgenommen elektrische Heizkörper sowie Bauelemente oder Bauteile davon („betroffene Ware“). Die betroffene Ware wird derzeit unter den KN-Codes ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 und ex 7616 99 90 eingereiht.
(16)
Die Warendefinition wurde von der Sira-Gruppe angefochten, da sich die beiden Verfahren zur Herstellung der Heizkörper ihrer Meinung nach unterscheiden. Die Sira-Gruppe setzt sich aus zwei ausführenden chinesischen Herstellern zusammen; einer der Hersteller verwendet das Druckgussverfahren, der andere das Strangpressverfahren. Die Sira-Gruppe machte geltend, dass das Strangpressverfahren aufgrund der vorgebrachten Unterschiede bei den materiellen und technischen Eigenschaften, den Rohstoffen, den Produktionskosten und den Verkaufspreisen aus der Warendefinition ausgenommen werden sollte; zudem sei das Strangpressverfahren in der EU und der VR China nicht geläufig.
(17)
Eine andere chinesische Partei, die chinesische Handelskammer für die Ein- und Ausfuhr von Maschinen und Elektronikerzeugnissen (CCCME) erbat eine diesbezügliche Klarstellung aufgrund der produktionsbedingten Unterschiede bei den Kosten und Preisen für die Heizkörper.
(18)
Wenngleich geringfügige Unterschiede bestehen, ist doch offensichtlich, dass die Heizkörper unabhängig vom Herstellungsverfahren dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen und auch für dieselben Zwecke verwendet werden. Unabhängig vom Herstellungsverfahren sind die Heizkörper in hohem Maße austauschbar. Die grundlegenden Eigenschaften sind in erster Linie das geringe Gewicht, die geringe Wärmeträgheit und die hohe Wärmeleitfähigkeit. Unterschiede bei den Kosten und Preisen oder die Tatsache, dass beim Strangpressen eine geringfügig andere Aluminiumlegierung zum Einsatz kommen kann, ändern nichts an diesen grundlegenden Eigenschaften. Was die Preisvergleiche betrifft, so wurden alle Unterschiede ordnungsgemäß von dem bei dieser Untersuchung verwendeten Warentypvergleichssystems (anhand der Warenkontrollnummer) berücksichtigt; mit anderen Worten, es wurden nur gleichartige Waren miteinander verglichen.
(19)
Des Weiteren sollten Aluminiumheizkörper unabhängig vom Herstellungsverfahren als eine einzige Ware betrachtet werden, da sie über dieselben Vertriebskanäle verkauft werden und weil die Endnutzer und Verbraucher sie als Gegenstand aus Aluminium wahrnehmen (mit den bereits beschriebenen bekannten Eigenschaften) und keine Unterscheidung aufgrund des Herstellungsverfahrens vornehmen. Angesichts dieser Sachlage wird der Einwand zurückgewiesen.
(20)
CCCME bemängelte ferner, dass die Warendefinition keine Heizkörper aus Stahlplatten oder aus Gusseisen umfasst. Zwar werden derartige Waren für ähnliche Zwecke verwendet, sie haben jedoch andere grundlegende materielle und technische Eigenschaften, da statt dem wesentlichen Rohstoff (Aluminiumlegierung) Stahl oder Eisen verwendet wird; diese Stoffe haben andere materielle und technische Eigenschaften in Bezug auf Gewicht, Wärmeträgheit und Wärmeleitfähigkeit. Dieses Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(21)
Des Weiteren nahm CCCME Stellung zu im Antrag erwähnten Verkäufen im Zusammenhang mit Preisangeboten. Aus diesen Stellungnahmen ließ sich erkennen, dass diese Formulierung im Sinne eines öffentlichen Ausschreibungsverfahrens ausgelegt wurde. Die im Antrag erwähnten Preisangebote beziehen sich jedoch auf das übliche Geschäftsgebaren, dass nämlich die Einkäufer von Heizkörpern in der Union ihre potenziellen Lieferanten vor einer Bestellung um ein Preisangebot ersuchen. Bei keiner der für die Berechnungen verwendeten Einfuhren aus der VR China fand ein öffentliches Ausschreibungsverfahren statt.
(22)
CCCME äußerte sich auch zu den im Antrag erwähnten „Design-Heizkörpern“; CCCME ging davon aus, dass derartige Heizkörper aus der Warendefinition ausgeschlossen sind. Auch diese Stellungnahmen beruhten auf einem Missverständnis, da derartige Heizkörper sehr wohl in der Warendefinition enthalten sind. Diese Einwände wurden daher zurückgewiesen.
2. Gleichartige Ware
(23)
Die Untersuchung ergab, dass in der VR China hergestellte und aus diesem Land ausgeführte Aluminiumheizkörper und in der Union von den Unionsherstellern hergestellte und verkaufte Aluminiumheizkörper dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Verwendungen haben; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. STICHPROBENVERFAHREN
1. Bildung einer Stichprobe der Unionshersteller
(24)
Angesichts der offensichtlich zahlreichen Unionshersteller war in der Einleitungsbekanntmachung zur Bestimmung der Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen.
(25)
In der Einleitungsbekanntmachung gab die Kommission bekannt, dass sie eine vorläufige Stichprobe der Unionshersteller gebildet hatte. Diese Stichprobe umfasste vier Unternehmen, die anhand ihrer Verkaufsmenge, ihrer Größe und ihrer geografischen Lage in der Union aus den insgesamt acht der Kommission vor Einleitung der Untersuchung bekannten Herstellern der gleichartigen Ware in der Union ausgewählt wurden. Auf sie entfielen 66 % der geschätzten gesamten Unionsproduktion im UZ. Die interessierten Parteien wurden aufgefordert, binnen 15 Tagen nach Veröffentlichung der Einleitungsbekanntmachung zur Angemessenheit dieser Auswahl Stellung zu nehmen. Eine interessierte Partei schlug vor, auch die Produktionsmenge bei der Stichprobenauswahl zu berücksichtigen. Die Auswahl wurde entsprechend diesem Vorschlag geändert. Keine interessierte Partei sprach sich gegen die endgültige Stichprobe von vier Unternehmen aus.
2. Bildung einer Stichprobe der unabhängigen Einführer
(26)
Da möglicherweise eine Vielzahl von Einführern von dem Verfahren betroffen ist, wurde in der Einleitungsbekanntmachung für die Einführer ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung erwogen.
(27)
Jedoch lieferten nur drei unabhängige Einführer die verlangten Informationen und erklärten sich zur Mitarbeit bereit. Da zwei dieser Einführer die betroffene Ware nach eigenen Angaben weder eingeführt noch eingekauft hatte, erübrigte sich eine Stichprobe.
3. Bildung einer Stichprobe der ausführenden Hersteller
(28)
Insgesamt übermittelten 18 ausführende Hersteller in der VR China die verlangten Informationen und stimmten ihrer Aufnahme in eine Stichprobe zu. Diese Unternehmen führten im UZ etwa 5 Millionen Komponenten (3) aus, was knapp 50 % der chinesischen Ausfuhren auf den EU-Markt entspricht. Auf der Grundlage der von ihnen vorgelegten Informationen wählte die Kommission für die Stichprobe die zwei ausführenden Hersteller aus, auf die das größte repräsentative Volumen von Produktion, Verkäufen und Ausfuhren entfiel, die in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnten. Die beiden ausführenden Hersteller, namentlich Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. und Metal Group Co., Ltd., machten etwa 62 % des gesamten Ausfuhrvolumens der 18 ausführenden Hersteller aus, die Daten für das Stichprobenverfahren geliefert hatten.
(29)
Eine Gruppe ausführender Hersteller (die Sira-Gruppe) focht ihren Ausschluss aus der Stichprobe mit der Begründung an, die Gruppe stelle einen bestimmten Heizkörpertyp (im Strangpressverfahren) her und ihre Einbeziehung in die Stichprobe würde somit deren Repräsentativität erhöhen. Die Aufnahme einer weiteren Gruppe war jedoch nicht erforderlich, da die ursprüngliche Stichprobenauswahl bereits über 60 % der von den mitarbeitenden Unternehmen gemeldeten Ausfuhren repräsentierte. Zudem müssen in der Stichprobe nicht alle Typen der betroffenen Ware vertreten sein. Der Antrag der Sira-Gruppe auf Aufnahme in die Stichprobe wurde daher zurückgewiesen und die ursprüngliche Stichprobenauswahl bestätigt.
D. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung und Individuelle Behandlung
1.1. Marktwirtschaftsbehandlung (MWB)
(30)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen ausführenden Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt.
(31)
Die beiden ausführenden Hersteller in der Stichprobe beantragten jedoch nur eine individuelle Behandlung. Die MWB-Kriterien wurde daher nicht untersucht.
1.2. Individuelle Behandlung (IB)
(32)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Jointventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen.
-
Die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt.
-
Die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen. Staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind entweder in der Minderheit, oder das Unternehmen ist dennoch nachweislich von staatlichen Eingriffen hinreichend unabhängig.
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen und
-
der Staat nimmt nicht in einem solchen Maße Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(33)
Beide ausführende Hersteller in der Stichprobe beantragten eine individuelle Behandlung. Diese Anträge wurden geprüft. Die Untersuchung ergab, dass die Unternehmen der Stichprobe die Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllten.
(34)
Beiden ausführenden Herstellern in der Stichprobe wurde daher eine individuelle Behandlung gewährt.
2. Vergleichsland
(35)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland ermittelt.
(36)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission Russland als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen und interessierte Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht.
(37)
Zur vorgeschlagenen Wahl von Russland als Vergleichsland gingen keine Stellungnahmen ein. Im Laufe der Untersuchung schlug keine interessierte Partei einen alternativen Hersteller der gleichartigen Ware im Vergleichsland zusätzlich zu den im Antrag genannten vor.
(38)
Kein Unternehmen in Russland war zur Mitarbeit bereit, obwohl alle der Kommission bekannten russischen Hersteller im Laufe der Untersuchung mehrfach darum ersucht wurden und ihnen die einschlägigen Fragebogen zugesandt wurden.
(39)
Die Kommission suchte durch eigene Bemühungen weitere Hersteller in Drittländern zu ermitteln.
(40)
Daher schrieb sie alle ihr bekannte Hersteller in anderen Drittländern (z. B. Türkei, Iran, Kroatien, Indien, Südafrika und Schweiz) an und schickte ihnen Fragebogen. Trotz dieser Maßnahmen konnte letztlich kein Unternehmen zur Mitarbeit bewogen werden.
(41)
Wie in den Erwägungsgründen 38 bis 40 dargelegt, ergab sich in der Untersuchung kein anderes Marktwirtschaftsdrittland, das für diese Untersuchung als ein Vergleichsland herangezogen werden konnte. Mangels eines solchen Marktwirtschaftsdrittlands wurde folglich nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung vorläufig beschlossen, dass es nicht möglich war, den Normalwert für die Hersteller in der Stichprobe auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Marktwirtschaftsdrittland oder auf der Grundlage des Preises bei der Ausfuhr aus einem Drittland in andere Länder (einschließlich der Union) zu ermitteln, weshalb es erforderlich war, den Normalwert auf einer anderen angemessenen Grundlage zu ermitteln, in diesem Fall auf der Grundlage des für die gleichartige Ware in der EU tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises. Dies wurde angesichts der beschriebenen mangelnden Mitarbeit, aber auch auf Grund der Größe der EU-Markts, der Höhe der Einfuhren und des starken auf dem EU-Markt herrschenden Wettbewerbs für diese Ware als angemessen angesehen.
3. Normalwert
(42)
Da die beiden Unternehmen der Stichprobe keine MWB beantragten, wurden der Normalwert für alle ausführenden chinesischen Hersteller auf der Grundlage des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises bestimmt (vgl. Erwägungsgrund 41). Da in der Union tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preise zugrunde gelegt wurden, wurde der Normalwert anhand der bei Kontrollbesuchen vor Ort überprüften Daten der in Erwägungsgrund 13 aufgeführten Unionshersteller in der Stichprobe rechnerisch ermittelt.
(43)
Nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung prüfte die Kommission zunächst, ob die EU-Verkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren. Die Unionsverkäufe der Unionshersteller der gleichartigen Ware waren den Untersuchungsergebnissen zufolge hinsichtlich der betroffenen Ware repräsentativ, die von den ausführenden Herstellern in der Stichprobe in die Union ausgeführten wurde.
(44)
Anschließend prüfte die Kommission, ob diese Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierzu wurde der Anteil der gewinnbringenden EU-Verkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt. Die EU-Verkäufe wurden in den Fällen als gewinnbringend angesehen, in denen der Stückpreis den Produktionskosten entsprach oder darüber lag. Zu diesem Zweck wurden die Produktionskosten auf dem Unionsmarkt im UZ ermittelt. Die Analyse ergab, dass die EU-Verkäufe einiger Warentypen gewinnbringend waren, dass also der Nettoverkaufspreis über den rechnerisch ermittelten Produktionskosten - jeweils pro Stück - lag.
(45)
Dem Normalwert für die einzelnen Warentypen lag bei den gewinnbringenden Verkäufen der tatsächliche Verkaufspreis (Stufe ab Werk) zugrunde, bei den nichtgewinnbringenden Verkäufe ein rechnerisch ermittelter Normalwert.
(46)
Der Normalwert wurde rechnerisch durch Addition der Herstellkosten des Wirtschaftszweigs der Union, seiner Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und seiner Gewinnspanne ermittelt. Nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung wurden die Gewinnspanne von 4,43 % und die Beträge für die VVG-Kosten anhand der Zahlen festgesetzt, welche die Unionshersteller bei Herstellung und Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichneten.
4. Ausfuhrpreise
(47)
Da den ausführenden Herstellern in der Stichprobe eine IB gewährt wurde und da sie Ausfuhrverkäufe in die Union direkt an unabhängige Abnehmer in der Union tätigten, wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
5. Vergleich
(48)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Angemessene Berichtigungen für indirekte Steuern sowie Fracht-, Versicherungs-, Verpackungs-, Bereitstellungs- und Kreditkosten wurden in allen Fällen zugestanden, in denen sie für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
(49)
Im Falle eines ausführenden Herstellers war offensichtlich, dass das Unternehmen die betroffene Ware bei der im Fragebogen erforderlichen Nutzung des Systems nicht korrekt eingereiht hatte. Eine der Spezifikationen der betroffenen Ware bezog sich auf die Wärmeleistung der Heizkörper. Das Unternehmen verfügte jedoch über keine Nachweise, um die angegebene Wärmeleistung für ihre ausgeführten Modelle zu belegen. Die angegebene Wärmeleistung war nicht korrekt und konnte nicht mit anderen Spezifikationen, wie Gewicht und Abmessungen, in Einklang gebracht werden. Daher konnten nur die übrigen Spezifikationen zu Vergleichszwecken herangezogen werden.
(50)
Bei Nutzung der Warenkontrollnummer für die Einreihung der Warentypen ergab sich für einen ausführenden Hersteller in der Stichprobe eine hohe Übereinstimmung. Für den anderen ausführenden Hersteller in der Stichprobe wurden jedoch keine direkten Übereinstimmungen festgestellt, weshalb ein Näherungsverfahren angewandt wurde. Genauere Angaben zu diesem Verfahren wurden der betroffenen Partei mitgeteilt.
6. Dumpingspannen
(51)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für die ausführenden Hersteller in der Stichprobe durch den Vergleich des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts und des gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreises, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, ermittelt.
(52)
Für die nicht in die Stichprobe einbezogenen mitarbeitenden Unternehmen wurde ein gewogener Durchschnitt dieser beiden Dumpingspannen berechnet.
(53)
Angesichts der geringen Mitarbeit in der VR China (unter 50 %), wurde es für angemessen erachtet, die landesweite Dumpingspanne für alle anderen ausführenden Hersteller in der VR China unter Zugrundelegung der am stärksten gedumpten Ausfuhren an einen bestimmten Abnehmer der mitarbeitenden Ausführer zu bestimmen.
(54)
Die vorläufigen, auf diese Weise ermittelten Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des CIF-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Tabelle 1
Name des Unternehmens
Status
Dumpingspanne
Zhejiang Flyhigh
IB
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IB
70,8 %
sonstige mitarbeitende Unternehmen
32,5 %
landesweite Dumpingspanne
76,6 %
E. SCHÄDIGUNG
1. Gesamtproduktion der Union
(55)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union im Bezugszeitraum wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller herangezogen, darunter im Antrag enthaltene Informationen, ferner Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern eingeholt wurden, sowie die überprüften Fragebogenantworten der Unionshersteller in der Stichprobe.
(56)
Aluminiumheizkörper wurden im UZ von acht Herstellern in der Union hergestellt. Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union im UZ wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller, einschließlich im Antrag enthaltener Informationen und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern eingeholt wurden, herangezogen.
(57)
Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf etwa 64 Millionen Komponenten geschätzt. Da auf die antragstützenden Unionshersteller die gesamte Unionsproduktion entfällt, werden sie als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung betrachtet und nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Unionsverbrauch
(58)
Einfuhrstatistiken von Eurostat konnten bei dieser Untersuchung nicht herangezogen werden, da die KN-Codes, unter denen Aluminiumheizkörper eingereiht werden, auch andere Waren aus Aluminium, wie elektrische Heizkörper, umfassen.
(59)
Der Unionsverbrauch wurde daher anhand der Antragsdaten ermittelt, insbesondere anhand der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union in der Union und der Einfuhren der ausführenden Hersteller in der VR China. Diese Daten wurden einem Quervergleich mit den Antworten in den Stichprobenfragebögen sowie den von den Unionsherstellern in der Stichprobe und von den ausführenden Herstellern in der VR China erhaltenen und bei Kontrollbesuchen vor Ort überprüften Daten unterzogen.
(60)
Auf dieser Grundlage ergab sich für den Unionsverbrauch folgende Entwicklung:
Tabelle 2
2008
2009
2010
UZ
Unionsverbrauch (in Komponenten)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(61)
Der Gesamtverbrauch auf dem EU-Markt ging im Bezugszeitraum um 3,8 % zurück. Zwischen 2008 und 2009 kam es bedingt durch die globalen negativen Auswirkungen der Wirtschaftskrise zu einem Rückgang um etwa 12 %; danach sank der Verbrauch jedoch weiter (minus 3,7 %). Ab 2010 bis zum UZ erholte sich der Verbrauch dann jedoch und stieg um 13,5 %, ohne allerdings den Ausgangswert von 2008 zu erreichen. Tabelle 2 belegt auch, dass der Verbrauch von 2009 bis zum UZ um 9 % anstieg.
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
(62)
Die Einfuhren aus der VR China in die Union entwickelten sich im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 3
2008
2009
2010
UZ
Menge der Einfuhren aus der VR China (in Komponenten)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Marktanteil
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(63)
Unabhängig von der Verbrauchsentwicklung stieg die Menge der Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum um beachtliche 77 %. Die steilste Entwicklung verzeichnete dieser durchgehende Anstieg zwischen 2010 und dem UZ auf (+ 33 %). Auch der Marktanteil der ausführenden chinesischen Hersteller wies einen stetigen Aufwärtstrend im Bezugszeitraum auf, nämlich von 13 % in Jahr 2008 auf 24 % im UZ. Diese Entwicklung muss vor dem Hintergrund eines insgesamt rückläufigen Verbrauchs (minus 3,8 %) im selben Zeitraum gesehen werden.
3.1. Einfuhrpreise und Preisunterbietung
Tabelle 4
Einfuhren aus der VR China
2008
2009
2010
UZ
Durchschnittlicher Preis (in EUR/Komponente)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(64)
Nach Tabelle 4 war der durchschnittliche Preis für Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum leicht rückläufig. Zwischen 2008 und 2009 fiel er zunächst erheblich (minus 20 %), stieg dann jedoch zwischen 2009 und 2010 um 25 % an. Gegen Ende des Bezugszeitraums ging er erneut zurück.
(65)
Der Untersuchung zufolge lagen die Preise für die Einfuhren aus der VR China im gesamten Bezugszeitraum unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union. Der Preiseinbruch 2009 fiel mit dem kräftigen Zuwachs des chinesischen Anteils am Unionsmarkt zusammen (von 13 % auf 17,3 %); in der anhaltenden Preisunterbietung liegt der Grund für den stetigen Zuwachs des Marktanteils der ausführenden chinesischen Hersteller, insbesondere zwischen 2009 und dem UZ.
(66)
Zur Ermittlung der Preisunterbietung im UZ wurden für jeden Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, welche die Unionshersteller in der Stichprobe unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der Einfuhren der mitarbeitenden chinesischen Hersteller für den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt auf CIF-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle und nach der Einfuhr anfallende Kosten verglichen.
(67)
Dieser Preisvergleich wurde für jeden Warentyp getrennt für Geschäftsvorgänge auf derselben Handelsstufe nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen. Der Vergleich ergab für die ausführenden chinesischen Hersteller eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne von 6,1 %, ausgedrückt als Prozentsatz des Umsatzes der Unionshersteller in der Stichprobe im UZ.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Vorbemerkungen
(68)
Wie bereits in den Erwägungsgründen 24 und 25 erläutert, wurde für die Untersuchung einer möglichen Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union mit einer Stichprobe gearbeitet. Anzumerken ist, dass ein Unionshersteller in der Stichprobe erst 2009 mit der Herstellung von Aluminiumheizkörpern begann. Damit die Trendbestimmung für den Bezugszeitraum kohärent ist, schien es angebracht, das Jahr 2009 mit dem Indexwert 100 als Bezugsjahr für die Schadensanalyse festzusetzen. Aus Gründen der Vollständigkeit wurde jedoch auch für das Jahr 2008 ein Index anhand der verfügbaren Daten erstellt.
(69)
Die von den vier Unionsherstellern in der Stichprobe vorgelegten und überprüften Daten wurden für die Ermittlung von mikroökonomischen Indikatoren wie Stückpreis, Stückkosten, Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten und Lagerbestände herangezogen. Grundlage für den Index 2008 bildete ein Vergleich der 2008 verfügbaren Daten der drei bereits existenten Hersteller und der Daten derselben drei Hersteller für das Jahr 2009 (Index 100).
(70)
Die für die acht Unionshersteller von Aluminiumheizkörpern vorgelegten Daten wurden für die Ermittlung makroökonomischer Indikatoren wie Produktion des Wirtschaftszweigs der Union, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmenge, Marktanteil und Beschäftigung herangezogen. Grundlage für den Index 2008 bildete ein Vergleich der 2008 verfügbaren Daten für die sieben bereits existenten Hersteller und der für dieselben sieben Hersteller verfügbaren Daten für das Jahr 2009 (Index 100).
(71)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasst die Untersuchung der wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum auch eine Bewertung aller in diesem Artikel genannten Wirtschaftsfaktoren.
4.2. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 5
2008
2009
2010
UZ
Produktionsmenge (in Komponenten)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Produktionskapazität (in Komponenten)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapazitätsauslastung
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(72)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union im Bezugszeitraum wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller herangezogen, darunter im Antrag enthaltene Informationen, ferner Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Unionsherstellern eingeholt wurden, sowie die überprüften Fragebogenantworten der Unionshersteller in der Stichprobe.
(73)
Wie aus Tabelle 5 ersichtlich, ging die Produktion im Bezugszeitraum zurück. Parallel zum Nachfragerückgang war die Produktion 2009 eingebrochen, erholte sich 2010 und im UZ aber wieder. Trotz eines Verbrauchszuwachses um 9 % blieb die Produktion zwischen 2009 und dem UZ quasi unverändert. Das Produktionsniveau wird zudem von der Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union beeinflusst, die auch im Bezugszeitraum beträchtlich war.
(74)
Obwohl der Verbrauch nur leicht zurückging, verschlechterte sich die Kapazitätsauslastung zwischen 2008 und dem UZ von 70 auf 60 %. Zwischen 2009 und dem UZ war sie dann recht stabil.
4.3. Verkaufsmenge und Marktanteil
Tabelle 6
2008
2009
2010
UZ
Verkaufsmenge (in Komponenten)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Marktanteil
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(75)
Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel im Bezugszeitraum um 16 % und sein Marktanteil ging stetig von 87 % im Jahr 2008 auf 76 % im UZ zurück. 2009 sank die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 16 %, womit er über 4 Prozentpunkte des Marktanteils verlor. 2010 ging die Verkaufsmenge um weitere 7 % zurück und der Marktanteil fiel von 82,7 auf 79,5 %. Selbst im UZ, als der Verbrauch um 13,5 % anstieg, ging der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union nochmals zurück, auf nunmehr 76 %. Der Wirtschaftszweig der Union war somit nicht in der Lage, aus dem Verbrauchsanstieg Nutzen zu ziehen und den in früheren Jahren verlorenen Marktanteil zum Teil zurückzugewinnen.
4.4. Wachstum
(76)
Im Bezugszeitraum ging der Verbrauch in der Union leicht um 3,8 % zurück, während die Verkaufsmenge und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union in diesem Zeitraum einbrachen, und zwar um 15,9 bzw. 12,6 %. Gleichzeitig erhöhten sich die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum mit 76,9 % erheblich. Folglich fiel der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im selben Zeitraum um 11 Prozentpunkte.
4.5. Beschäftigung
Tabelle 7
2008
2009
2010
UZ
Zahl der Beschäftigten
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivität (in Einheit/Beschäftigten)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Quelle: Daten aus dem Antrag und Fragebogenantworten
(77)
Die Zahl der Beschäftigten stieg im Bezugszeitraum leicht an, was aber zu einem Produktivitätsverlust führte. Dabei gilt zu beachten, dass der Beschäftigungsanstieg ausschließlich darauf zurückzuführen ist, dass eines (nämlich das kleinste) der Unternehmen der Stichprobe die Produktion erst 2009 aufnahm. Ohne dieses Unternehmen wäre es zu einem Beschäftigungsabbau gekommen.
(78)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union, gemessen als Produktion je Beschäftigten pro Jahr, nahm im Bezugszeitraum leicht ab. Am niedrigsten war sie 2009; zum UZ hin erholte sie sich wieder, ohne jedoch ihren Anfangswert zu erreichen. Zwischen 2009 und dem UZ stieg die Produktivität um 12 %.
4.6. Durchschnittliche Stückpreise in der Union und Produktionskosten
Tabelle 8
2008
2009
2010
UZ
Stückpreis für unabhängige Abnehmer in der EU
(in EUR/Komponente)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Stückkosten (in EUR/Komponente)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Quelle: Fragebogenantworten der Stichprobenhersteller
(79)
Bei den durchschnittlichen Verkaufspreisen zeigte sich im Bezugszeitraum ein erheblicher Rückgang um 6 %. Von 2009 bis zum UZ verbesserten sich die Preise bei gleichzeitigem Verbrauchsanstieg und einer Erholung auf dem Markt um 6 %, konnten das Niveau von 2008 aber nicht wieder erreichen.
(80)
Auch die relativen Herstellungs- und Verkaufskosten für die gleichartige Ware waren im Bezugszeitraum leicht rückläufig, was es aber dem Wirtschaftszweig der Union keineswegs ermöglichte, 2010 und im UZ weiterhin Gewinne zu erwirtschaften. Während dem Kostenrückgang von 11,5 % im Jahr 2009 ein entsprechender Rückgang bei den Verkaufspreisen gegenüberstand, verzeichnete der Wirtschaftszweig der Union 2010 und im UZ zwar einen extremen Kostenzuwachs, seine Preise konnte er zur Deckung der zusätzlichen Kosten aber nur geringfügig erhöhen. Dadurch ergaben sich bei der Rentabilität und beim Marktanteil weitere Verluste, da die Preise des Wirtschaftszweigs der Union während des ganzen Zeitraums über denjenigen der chinesischen Einfuhren lagen.
4.7. Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
Tabelle 9
2008
2009
2010
UZ
Rentabilität der EU-Verkäufe (in % des Nettoumsatzes)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Cashflow
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investitionen (in EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Kapitalrendite
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller in der Stichprobe
(81)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ermittelt. Im Bezugszeitraum wie auch im Zeitraum von 2009 bis zum UZ nahm die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union dramatisch ab, so dass er fast in die Verlustzone rutschte.
(82)
Die Entwicklung des Cashflows, also der Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, folgte weitgehend der negativen Entwicklung der Rentabilität. Der Tiefpunkt wurde im UZ erreicht. Auch die Kapitalrendite schrumpfte, und zwar von 36 % im Jahr 2008 auf 2 % im UZ.
(83)
Die Entwicklung von Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite im Bezugszeitraum schränkte die Investitionsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union erheblich ein und beeinträchtigte seine Entwicklung. Zu Beginn des Bezugszeitraums konnte der Wirtschaftszweig der Union massiv investieren und seinen Maschinenpark zur Effizienzsteigerung erneuern; in der restlichen Zeit des Bezugszeitraums fielen die Investitionen dann jedoch stetig um insgesamt 64,7 %.
4.8. Lagerbestände
Tabelle 10
2008
2009
2010
UZ
Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller in der Stichprobe
(84)
Die Lagerbestände der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union erhöhten sich im Bezugszeitraum erheblich. 2009 gingen die Schlussbestände um 27 % zurück; danach stiegen sie 2010 und im UZ jedoch um 30,8 bzw. 128,4 % an.
5. Höhe der derzeitigen Dumpingspanne
(85)
Die Dumpingspannen sind im Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen liegen erheblich über der Geringfügigkeitsschwelle. Angesichts der Menge und der Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China können die Auswirkungen der derzeitigen Dumpingspanne auf den EU-Markt nicht als unerheblich angesehen werden.
6. Schlussfolgerung zur Schädigung
(86)
Die Untersuchung ergab, dass sich die meisten Schadensindikatoren für die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum entweder verschlechterten oder nicht mit dem Verbrauch Schritt hielten. Dies betrifft vor allem den Zeitraum von 2009 bis zum Ende des UZ.
(87)
Im Bezugszeitraum wuchs die Menge der Einfuhren aus der VR China bei gleichzeitig rückläufigem Verbrauch stetig und erheblich an. Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel in diesem Zeitraum insgesamt um 16 % und sein Marktanteil verringerte sich von 87 % im Jahr 2008 auf 76 % im UZ. Selbst als sich der Verbrauch von 2009 bis zum UZ um 9 % erholte, schrumpfte der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union weiter. Angesichts des massiven Anstiegs der gedumpten Einfuhren aus der VR China auf den EU-Markt konnte der Wirtschaftszweig der Union verlorene Marktanteile nicht zurückerobern. Die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren stiegen im Bezugszeitraum kontinuierlich und unterboten dabei stets die Preise des Wirtschaftszweigs der Union.
(88)
Dies wirkte sich zudem sehr nachteilig auf die Schadensindikatoren für das Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie Cashflow und Rentabilität aus. Dadurch wurden die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union und somit seine Möglichkeiten, Investitionen zu tätigen, untergraben.
(89)
Aus dieser Sachlage wurde der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
F. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(90)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Die Kommission prüfte auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(91)
Die Untersuchung ergab, dass der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 3,8 % sank; gleichzeitig schnellte die Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China um 77 % nach oben und der Marktanteil dieser Einfuhren erhöhte sich von 13 % im Jahr 2008 auf 24 % in UZ. Die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union fiel dagegen in diesem Zeitraum um 16 % und dessen Marktanteil schrumpfte von 87 % im Jahr 2008 auf 76 % im UZ.
(92)
Während der Unionsverbrauch von 2009 bis zum UZ um 9 % zunahm, ging der Markanteil des Wirtschaftszweigs der Union erneut zurück; im Gegensatz dazu verzeichneten die gedumpten Einfuhren aus der VR China in diesem Zeitraum jährliche Zuwachsraten von 52 %.
(93)
Hinsichtlich des Preisdrucks ist anzumerken, dass die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus der VR China 2009 um 20 % zurückgingen, wodurch der Wirtschaftszweig der Union gezwungen war, seine Verkaufspreise erheblich (um etwa 11,5 %) zu senken. 2010 und im UZ versuchte der Wirtschaftszweig der Union seine Preise angesichts gestiegener Kosten anzuheben. Dies führte zu einem weiteren Marktanteilsverlust, da die Preise des Wirtschaftszweigs der Union während des ganzen Zeitraums über denjenigen der gedumpten Einfuhren aus der VR China lagen. Dadurch ergaben sich insbesondere für die Rentabilität, die Verkaufsmenge und den Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union wesentlich schlechtere Werte.
(94)
Die Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China gaben im Bezugszeitraum nach. Obwohl die Preise der Einfuhren aus der VR China von 2009 bis zum UZ um 23 % anstiegen, lagen sie im Bezugszeitraum und insbesondere im UZ erheblich unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union, was die Preise auf dem EU-Markt dämpfte.
(95)
Aus den dargelegten Gründen wird der Schluss gezogen, dass der massive Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China zu Preisen, die durchweg unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, entscheidend zu dessen bedeutender Schädigung beitrug; diese Schädigung kommt vor allem in seiner schlechten Finanzlage, der geringeren Verkaufsmenge und dem geschrumpften Marktanteil sowie der Verschlechterung der meisten Schadensindikatoren zum Ausdruck.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
3.1. Einfuhren aus Drittländern
(96)
Wie bereits in Erwägungsgrund 58 dargelegt, konnten die Einfuhrstatistiken von Eurostat bei dieser Untersuchung nicht verwendet werden, da unter den KN-Codes für Aluminiumheizkörper sowie Bauelemente und Bauteile davon auch andere Aluminiumerzeugnisse eingereiht werden. Mangels anderer zuverlässiger Informationen wurde anhand des Antrags festgestellt, dass im Bezugszeitraum die VR China als einziges Drittland Aluminiumheizkörper herstellte und in die EU ausführte.
3.2. Wirtschaftskrise
(97)
Der 2009 und 2010 besonders starke Einbruch des Unionsverbrauchs lässt sich zwar zum Teil durch die Wirtschaftskrise erklären. Dabei ist jedoch zu beachten, dass sowohl bei sinkendem Verbrauch im Bezugszeitraum als auch bei steigendem Verbrauch zwischen 2009 und dem UZ die Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China zu Preisen, die unter denjenigen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, auf dem Unionsmarkt stetig zunahmen.
(98)
Die Entwicklung der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren steht in Kontrast zu derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union. Die Untersuchung ergab, dass der Unionsverbrauch von 2009 bis zum UZ wohl mit der allgemeinen Wirtschaftserholung Schritt hielt, der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union aber weiterhin schrumpfte. Zwar stieg die Produktionsmenge tendenziell an, der so produzierte Überschuss musste jedoch eingelagert werden.
(99)
Selbst unter normalen wirtschaftlichen Bedingungen und ohne den von den massiv angewachsenen Einfuhren aus Indien ausgehenden starken Preisdruck hätte der Wirtschaftszweig der Union den Verbrauchsrückgang und den durch seine gesunkene Kapazitätsauslastung bedingten Anstieg der Stückfixkosten möglicherweise nur schwer verkraften können. Die Untersuchung belegt allerdings eindeutig, dass die Folgen des wirtschaftlichen Abschwungs durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China noch verstärkt wurden. Selbst während des allgemeinen Wirtschaftsaufschwungs konnte sich der Wirtschaftszweig der Union nicht erholen und erneut die im Bezugszeitraum verlorenen Verkaufsmengen und Marktanteile erreichen.
(100)
Obwohl die Wirtschaftskrise also zu den schlechten Ergebnissen des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben mag, kann insgesamt betrachtet nicht davon ausgegangen werden, dass sie am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere im UZ, etwas änderte.
3.3. Entwicklung der Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union
(101)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge besteht ein direkter Zusammenhang zwischen den Kosten für die Herstellung von Aluminiumheizkörpern und der Entwicklung der Preise für Aluminium, dem wesentlichen bei der Herstellung dieser Ware verwendeten Rohstoff. Zwar fielen die Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union 2009 beträchtlich (vgl. Tabelle 8), die Verkaufspreise gingen aber im selben Maße zurück. 2010 und im UZ stiegen die Kosten jedoch stärker als die Verkaufspreise, so dass keine Erholung möglich war; dies betrifft vor allem die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union. Dazu kam es, da die Preise für die Wareneinfuhren aus der VR China im ganzen Zeitraum unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen.
(102)
In einer Marktwirtschaft darf davon ausgegangen werden, dass sich die Preise auf dem Markt regelmäßig an die Entwicklung der verschiedenen Bestandteile der Produktionskosten anpassen. Dies war jedoch nicht der Fall. Vielmehr belegte die Untersuchung, dass die gedumpten Einfuhren aus der VR China, welche die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterboten, die Marktpreise in der Union weiter drückten und den Wirtschaftszweig der Union insbesondere im UZ zum einen daran hinderten, seinen Marktanteil zu halten, und zum anderen, kostendeckende Preisanpassungen vorzunehmen und einen angemessenen Gewinn zu erzielen.
(103)
Der Anstieg der Rohstoffpreise konnte daher den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere im UZ, nicht aufheben.
3.4. Ausfuhrleistung der in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 11
2008
2009
2010
UZ
Ausfuhrverkäufe (in Komponenten)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Quelle: Fragebogenantworten der EU-Hersteller in der Stichprobe
(104)
Die Ausfuhrtätigkeit des Wirtschaftszweigs der Union machte im Bezugszeitraum einen wichtigen Teil seiner Tätigkeiten aus. Die wichtigsten Ausfuhrmärkte des Wirtschaftszweigs der Union waren Russland und andere osteuropäische Länder, in denen Waren von verhältnismäßig geringer Qualität verkauft wurden, die daher billiger als die auf dem Unionsmarkt verkauften Heizkörpern waren.
(105)
Tabelle 11 zeigt, dass sich der Ausfuhrumsatz des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum verringerte. Den verfügbaren Informationen zufolge ließe sich dies zum Teil auch damit erklären, dass auf diese Ausfuhrmärkte immer mehr Aluminiumheizkörper aus der VR China gelangten.
(106)
Dennoch gelang es dem Wirtschaftszweig der Union offensichtlich, durch die Ausfuhrtätigkeit Größenvorteile zu erzielen und damit seinen Produktionskosten insgesamt senken. Damit kann davon ausgegangen werden, dass die Ausfuhrtätigkeiten des Wirtschaftszweigs der Union keine mögliche Ursache der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere im UZ, sein konnte. Jegliche negative Folgen, welche die verringerten Ausfuhrverkäufe für den Wirtschaftszweig der Union gehabt haben könnten, können den ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung und den gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China nicht aufheben.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(107)
Die Analyse ergab, dass es im Bezugszeitraum und auch von 2009 bis zum UZ zu einem deutlichen Anstieg der Menge und des Marktanteils der gedumpten Einfuhren mit Ursprung in der VR China kam. Ferner wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren durchweg und vor allem im UZ unter den auf dem Unionsmarkt vom Wirtschaftszweig der Union in Rechnung gestellten Preisen lagen.
(108)
Der Anstieg der Menge und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China erfolgte kontinuierlich, während sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union zeitgleich negativ entwickelte. Im UZ verschlechterte sich die Lage noch, als sich der Wirtschaftszweig der Union nicht imstande sah, seine verlorenen Marktanteile wiederzuerlangen und die Rentabilität und andere Finanzindikatoren wie Cashflow und Kapitalrendite ihren Tiefstand erreichten.
(109)
Die Analyse der anderen bekannten Faktoren, einschließlich der Wirtschaftskrise, ergab, dass deren negative Auswirkungen den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
(110)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Ausfuhren unterschieden und abgegrenzt wurden, wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Ausfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(111)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe für den Schluss sprachen, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(112)
Der Wirtschaftszweig der Union erlitt durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China eine bedeutende Schädigung. Es sei daran erinnert, dass die meisten Schadensindikatoren im Bezugszeitraum eine negative Entwicklung aufwiesen. Werden keine Maßnahmen ergriffen, scheint eine weitere Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union unvermeidlich.
(113)
Die Kommission geht davon aus, dass durch die Einführung vorläufiger Antidumpingzölle auf dem Unionsmarkt wieder faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union dann seine Preise für die untersuchte Ware so gestalten kann, dass sie die Kosten der verschiedenen Faktoren und die Marktbedingungen widerspiegeln. Ferner wird die Einführung vorläufiger Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union vermutlich in die Lage versetzen, zumindest einen Teil der im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen, was weitere positive Auswirkungen auf seine Rentabilität und seine Finanzlage insgesamt hätte.
(114)
Sollten keine Maßnahmen eingeführt werden, wäre mit weiteren Marktanteilsverlusten zu rechnen, und der Wirtschaftszweig der Union bliebe in der Verlustzone. Dies wäre mittel- bis langfristig untragbar. Angesichts der eingefahrenen Verluste und der zu Beginn des Bezugszeitraums getätigten bedeutenden Investitionen in die Produktion ist bei einem Maßnahmenverzicht zu erwarten, dass die meisten Unionshersteller die investierten Gelder verlieren dürften.
(115)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingzölle im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
3. Interesse der Verwender und der Einführer
(116)
Bei dieser Untersuchung war keiner der Verwender zur Mitarbeit bereit.
(117)
Auf der Einführerseite arbeitete nur ein Einführer aus Polen bei der Untersuchung mit, beantwortete den Fragebogen und stimmte dem Kontrollbesuch zu. Dieser Einführer erwirtschaftete mit der betroffenen Ware im UZ leichte Verluste. Allerdings ist die mit der betroffenen Ware verknüpfte Geschäftstätigkeit im Vergleich zur gesamten Geschäftstätigkeit des Unternehmens eher unbedeutend. Die Einführung von Maßnahmen dürfte daher keine größeren Auswirkungen auf seinen Gesamtgewinn haben.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(118)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China sprechen.
H. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(119)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(120)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen berücksichtigt, ferner der Zollsatz, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist, ohne dabei die ermittelten Dumpingspannen zu überschreiten.
(121)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Folgen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der in einer solchen Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte. Die Kommission ist der Auffassung, dass für den Gewinn, der ohne gedumpte Einfuhren erzielt werden könnte, die durchschnittliche Vorsteuer-Gewinnspanne der Unionshersteller in der Stichprobe für 2008 zugrunde gelegt werden sollte. Mithin werden 7,4 % des Umsatzes als angemessene Mindestgewinnspanne angesehen, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping erwartungsgemäß hätte erzielen können.
(122)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware berechnet. Zur Ermittlung des nicht schädigenden Preises wurden die Verkaufspreise der Unionshersteller in der Stichprobe um die tatsächlichen Gewinne/Verluste im UZ berichtigt und die vorgenannte Gewinnspanne hinzugerechnet.
(123)
Die Berechnung der notwendigen Preiserhöhung erfolgte anschließend anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der mitarbeitenden ausführenden Hersteller in der VR China, so wie er bei den Preisunterbietungsberechnungen ermittelt wurde, und des nicht schädigenden Preises der vom Wirtschaftszweig der Union im UZ auf dem Unionsmarkt verkauften Waren. Eine sich aus diesem Vergleich ergebende Differenz wurde dann als Prozentsatz des durchschnittlichen CIF-Gesamtwerts der Einfuhren ausgedrückt.
2. Vorläufige Maßnahmen
(124)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung und unter Berücksichtigung der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls vorläufige Antidumpingzölle gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China eingeführt werden, und zwar in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist.
(125)
Auf dieser Grundlage wurden die Antidumpingzollsätze durch einen Vergleich der Schadensbeseitigungsspannen und der Dumpingspannen festgesetzt. Damit werden folgende Antidumpingzollsätze vorgeschlagen:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
vorläufiger Zoll
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
andere mitarbeitende Unternehmen
32,5 %
21,2 %
21,2 %
landesweite Dumpingspanne
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betreffenden Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung ausdrücklich genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(127)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (4) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang u. a. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
I. SCHLUSSBESTIMMUNG
(128)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Maßnahmen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Auf die Einfuhren von Aluminiumheizkörpern sowie Bauelementen oder Bauteilen dieser Heizkörper, auch zusammengesetzt, ausgenommen elektrische Heizkörper sowie Bauelemente oder Bauteile davon, die derzeit unter den KN-Codes ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 und ex 7616 99 90 (TARIC-Codes 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 und 7616999091) eingereiht werden, mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt.
2. Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz (in %)
TARIC-Zusatzcode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
alle übrigen Unternehmen
61,4
B999
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
1. Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
2. Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 10. Mai 2012
REGULAMENTUL (UE) NR. 402/2012 AL COMISIEI
din 10 mai 2012
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de radiatoare din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 12 august 2011, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de radiatoare din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații introduse de către International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l) (denumită în continuare „reclamantul”), în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția totală de radiatoare din aluminiu realizată în Uniune. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, producătorii din țara analoagă, importatorii, distribuitorii și alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
Reclamantul, alți producători din Uniune, producătorul-exportator din RPC, importatorii și distribuitorii și-au făcut cunoscute opiniile. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători, importatori și producători-exportatori din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, importatorii și producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor legate de produsul în cauză (după cum se prevede în secțiunea 3 de mai jos), desfășurate în perioada iulie 2010-iunie 2011.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori să prezinte o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți a fi interesați și autorităților din RPC. Numai un grup de societăți, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd și Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (denumit în continuare „grupul Sira”), s-au manifestat și au solicitat TEP. Au fost primite solicitări pentru TI din partea societăților Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. și Metal Group Co., Ltd.
(7)
În cea ce privește producătorii din Uniune și după cum se explică în considerentul 24 de mai jos, opt producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune, în funcție de volumul de producție/vânzări, dimensiune și localizare geografică în Uniune.
(8)
După cum se explică în considerentul 27 de mai jos, numai trei producători independenți din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Cu toate acestea, doi dintre acești importatori nu au importat/achiziționat produsul în cauză. Prin urmare, ținând cont de numărul limitat de importatori care au cooperat, s-a considerat că eșantionarea nu mai era necesară.
(9)
După cum se explică în considerentul 28 de mai jos, 18 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion de doi producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Uniune.
(10)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume producătorilor-exportatori din RPC, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion și Organizației Europene a Consumatorilor (BEUC), căreia i s-a solicitat să trimită chestionarul pentru utilizatori societăților sale afiliate.
(11)
S-au primit răspunsuri de la cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion, de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion și de la un importator independent. Niciunul dintre utilizatori nu a răspuns la chestionar.
(12)
În plus, o cerere de examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază a fost introdusă de un grup de producători-exportatori neafiliați. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie ar fi fost prea dificilă. O decizie de acordare a examinării individuale acestui grup de societăți va fi luată în etapa finală.
(13)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
producători din Uniune
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418, Polonia;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italia;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italia;
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italia
Importatori din Uniune
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polonia.
Producători-exportatori din RPC
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul care decurge din acesta a acoperit perioada dintre 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul care în cauză este reprezentat de radiatoare din aluminiu și de elemenți sau secțiuni din care sunt compuse astfel de radiatoare, indiferent dacă acești elemenți sunt asamblați în blocuri, cu excepția radiatoarelor și a elemenților și secțiunilor lor de tip electric (denumit în continuare „produsul în cauză”). Produsul în cauză se încadrează în prezent la codurile NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 și ex 7616 99 90.
(16)
Definiția produsului a fost contestată de către grupul Sira pe baza unei pretinse diferențe dintre cele două procese de producție care sunt utilizate la fabricarea radiatoarelor. În cadrul grupului Sira există doi producători-exportatori chinezi, unul dintre aceștia utilizând tehnologia de producție prin turnare, cel de-al doilea utilizând metoda prin extrudare. Grupul Sira a susținut că metoda prin extrudare ar trebui să fie exclusă din definiția produsului din cauza unor diferențe pretinse în ceea ce privește caracteristicile fizice și tehnice, materiile prime, costurile de producție și prețurile de vânzare, deoarece tehnica prin extrudare nu este frecvent utilizată în UE și în RPC.
(17)
O altă parte chineză, Camera de Comerț Chineză pentru Importuri și Exporturi de Mașini și Produse Electronice („CCCME”) a solicitat clarificarea acestui aspect din cauza diferențelor de costuri și de prețuri ale radiatoarelor fabricate prin cele două tehnici de producție.
(18)
În acest sens, deși există diferențe minore, este clar că radiatoarele produse prin ambele metode au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și au aceleași utilizări. Radiatoarele produse prin ambele metode sunt în mare măsură substituibile. Aceste caracteristici de bază sunt, în principal, masa redusă, inerția termică scăzută și conductibilitatea termică ridicată. Diferențele de costuri și prețuri și faptul că tehnica de extrudare poate implica utilizarea unui aliaj de aluminiu ușor diferit nu modifică aceste caracteristici esențiale. În ceea ce privește comparația între prețuri, diferențele sunt înregistrate corespunzător în sistemul de comparare a structurii tipurilor de produs utilizat în cadrul prezentei anchete (denumit în continuare „sistemul NCP”), ceea ce înseamnă că sunt comparate numai produsele comparabile.
(19)
Mai mult, radiatoarele din aluminiu ar trebui considerate ca fiind un singur produs, indiferent de procesul de producție, deoarece sunt vândute prin aceleași circuite de vânzare și percepția consumatorilor și a utilizatorilor finali în legătură cu acestea este că sunt din aluminiu (cu caracteristici cunoscute menționate mai sus), mai degrabă decât orice diferențiere bazată pe metode de producție. Având în vedere acest fapt, argumentul prezentat este respins.
(20)
De asemenea, CCCME a contestat faptul că radiatoarele din plăci de oțel sau chiar din fontă nu sunt luate în considerare în cadrul aceleiași game de produse. Cu toate acestea, deși aceste produse au utilizări similare, ele au caracteristici fizice și tehnice de bază diferite, materia primă de bază (aliajul de aluminiu) fiind înlocuit prin oțel sau fier, care au caracteristici tehnice și fizice diferite în ceea ce privește masa, inerția termică și conductibilitatea. Prin urmare, acest argument este respins.
(21)
CCCME a comentat în continuare în legătură cu trimiterile din reclamație la vânzările prin intermediul „proceselor de ofertare”. Aceste observații au arătat că partea a presupus că acestea se refereau la achiziții publice. Cu toate acestea, procesele de ofertare menționate în reclamație, se refereau la practicile de afaceri curente prin care un cumpărător de radiatoare din UE solicită furnizorilor potențiali prețurile înainte de lansarea comenzii. Niciunul din importurile chinezești utilizate în calcule nu a implicat un proces de achiziții publice.
(22)
CCCME a comentat, de asemenea, în legătură cu trimiterile făcute în reclamație la radiatoarele de „design”, presupunând că astfel de radiatoare sunt excluse din definiția produsului. Încă o dată, aceste observații s-au bazat pe o neînțelegere, deoarece definiția produsului nu exclude astfel de radiatoare. Aceste comentarii au fost, prin urmare, respinse.
2. Produsul similar
(23)
Ancheta a arătat că radiatoarele din aluminiu fabricate în și exportate din RPC și radiatoarele din aluminiu fabricate și vândute de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. EȘANTIONAREA
1. Eșantionarea producătorilor din Uniune
(24)
Ținând seama de numărul aparent mare de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(25)
În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Acest eșantion este constituit din patru societăți, dintre cei opt producători din Uniune despre care se știa că au fabricat produsul similar înainte de deschiderea anchetei, selectați în funcție de volumul lor de vânzări, mărime și localizarea geografică în Uniune Aceștia au reprezentat 66 % din producția totală estimată în Uniune în decursul PA. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. O parte interesată a cerut, de asemenea, să se ia în considerare volumul de producție pentru selectarea eșantionului. S-a acceptat modificarea în consecință a eșantionului. Nicio parte interesată nu s-a opus eșantionului final constituit din patru societăți.
2. Eșantionarea importatorilor independenți
(26)
Având în vedere numărul potențial mare de importatori implicați în procedură, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(27)
Numai trei importatori independenți au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să coopereze. Deoarece doi din acești importatori nu au semnalat importuri sau achiziții ale produs în cauză, eșantionarea nu a mai fost considerată a fi necesară.
3. Eșantionarea producătorilor-exportatori
(28)
În total, 18 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. Aceste societăți au exportat aproximativ 5 milioane de elemenți (3) sau puțin sub 50 % din exporturile chinezești către piața UE în cursul PA. Pe baza informațiilor primite de la aceste părți, Comisia a selectat un eșantion de doi producători-exportatori având cel mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări și de exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Cei doi producători-exportatori, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. și Metal Group Co., Ltd., au reprezentat în jur de 62 % din volumul vânzărilor celor 18 producători-exportatori care au furnizat date pentru exercițiul de eșantionare.
(29)
Un grup de producători-exportatori (grupul Sira) a contestat excluderea din eșantion pe baza faptului că au fabricat un anumit tip de radiator (produs prin extrudare) și că includerea sa în eșantion ar crește, prin urmare, reprezentativitatea eșantionului. Cu toate acestea, adăugarea unui grup suplimentar nu a fost necesară, deoarece în eșantionul selectat inițial a reprezentat mai mult de 60 % din exporturile raportate de societățile care au cooperat. În plus, nu este necesar ca eșantionul să acopere toate tipurile de produs în cauză. Cererea de includere a grupului Sira a fost, prin urmare, respinsă, iar eșantionul inițial a fost confirmat.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și tratamentul individual
1.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(30)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(31)
Cu toate acestea, cei doi producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat numai tratament individual (denumit în continuare „TI”). Prin urmare, criteriile pentru acordarea TEP nu au fost examinate.
1.2. Tratamentul individual (TI)
(32)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul facilitării referirilor, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor societăți controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea părților sociale aparțin unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; precum și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(33)
Ambii producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat acordarea TI. Aceste observații au fost examinate. Ancheta a arătat că societățile incluse în eșantion îndeplineau toate condițiile din articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(34)
Prin urmare, ambilor producători-exportatori incluși în eșantion li s-a acordat TI.
2. Țară analoagă
(35)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analoagă.
(36)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Rusia ca țară analoagă adecvată în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile în acest sens.
(37)
Nu au fost primite observații referitoare la propunerea Rusiei ca țară analoagă. Niciuna dintre părțile interesate nu au sugerat producători alternativi de produs similar din țară analoagă față de cei menționați în reclamație pe parcursul anchetei.
(38)
Nicio societate din Rusia nu a cooperat, deși toți producătorii cunoscuți din Rusia au fost contactați în repetate rânduri în cursul perioadei de anchetă și au primit chestionare pentru țara analoagă.
(39)
Comisia a încercat să identifice orice alți producători din țări terțe prin propriile activități de cercetare.
(40)
Prin urmare, au fost trimise scrisori și chestionare tuturor producătorilor cunoscuți din alte țări terțe (și anume Turcia, Iran, Croația, India, Africa de Sud și Elveția). Cu toate acestea, în ciuda acțiunilor de monitorizare, în ultimă instanță, nicio societate nu a cooperat.
(41)
Astfel cum se explică în considerentele 38, 39 și 40 de mai sus, ancheta nu a relevat nicio altă țară terță cu economie de piață care să poată fi utilizată ca țară analoagă în cadrul prezentei proceduri. Prin urmare, în absența unei astfel de țări terțe cu economie de piață, s-a concluzionat, în mod provizoriu, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, că nu a fost posibil să se determine valoarea normală pentru producătorii incluși în eșantion pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară terță cu economie de piață sau prețul dintr-o astfel de o țară terță către alte țări, inclusiv Uniunea și că era, prin urmare, necesar să se stabilească valoarea normală pe orice altă bază rezonabilă, în acest caz, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite în Uniune pentru produsul similar. Acest lucru a fost considerat adecvat ca urmare a lipsei de cooperare, menționate mai sus, dar și din cauza dimensiunii pieței UE, a existenței importurilor și competiției interne puternice pe piața Uniunii pentru acest produs.
3. Valoarea normală
(42)
Deoarece TEP nu a fost solicitat de cele două societăți incluse în eșantion, valoarea normală pentru toți producătorii-exportatori chinezi a fost stabilită astfel cum se explică la considerentul 41 de mai sus, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite în Uniune pentru produsul similar. În urma alegerii prețurilor plătite sau care trebuie plătite în Uniune, valoarea normală s-a calculat pe baza datelor verificate la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion, enumerați în considerentul 13 de mai sus.
(43)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a determinat în primul rând dacă vânzările produsului similar în UE către clienți independenți au fost reprezentative. S-a constatat că vânzările în Uniune ale producătorilor de produs similar din Uniune sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Uniune de către producătorii exportatori incluși în eșantion.
(44)
Comisia a analizat ulterior dacă aceste vânzări ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în sensul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața UE către clienți independenți. Operațiunile de vânzare pe piața UE au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție pe piața Uniunii în cursul PA. Această analiză a arătat că vânzările în UE de anumite tipuri de produse au fost profitabile, adică prețul net de vânzare unitar a fost mai ridicat decât costul unitar de producție calculat.
(45)
Valoarea normală pentru fiecare tip de produs s-a bazat pe prețul real de vânzare (franco fabrică) pentru vânzări profitabile și la o valoare normală calculată pe vânzările neprofitabile.
(46)
Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costul de producție al industriei din UE a costurilor de vânzare, a cheltuielilor administrative și a altor costuri generale, precum și a profitului. În temeiul articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitul de 4,43 % au fost stabilite în funcție de datele reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorilor din UE.
4. Prețuri de export
(47)
Deoarece producătorii-exportatori incluși în eșantion cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care trebuie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
5. Comparație
(48)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în privința impozitelor indirecte, a cheltuielilor de transport, de asigurare, de ambalare, de manipulare și de credit, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
(49)
Pentru unul dintre producătorii-exportatori era evident că societatea nu a clasificat produsul în cauză în mod corect atunci când a utilizat sistemul cerut de chestionar. Una dintre specificațiile produsului în cauză se referea la puterea termică a radiatoarelor. Totuși, societatea nu deține dovezi care să susțină puterea termică raportată pentru modelele sale exportate. Putere termică raportată efectiv nu era corectă și nu corespundea altor specificații, precum masa și dimensiunile. Prin urmare, a fost necesar să se folosească doar restul de specificații pentru comparație.
(50)
Utilizând sistemul NCP pentru clasificarea tipurilor de produse, s-a înregistrat un grad ridicat de aliniere pentru un producător-exportator inclus în eșantion. Cu toate acestea, pentru celălalt producător-exportator inclus în eșantion, a fost utilizată o tehnică asemănătoare, deoarece nu putut fi identificate corespondențe directe. În cazul în care a fost folosită o tehnică asemănătoare, detaliile au fost divulgate părții implicate.
6. Marje de dumping
(51)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost stabilită pe baza comparației valorii normale medii ponderate cu media ponderată a prețului de export, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(52)
Pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată o medie ponderată a acestor două marje de dumping.
(53)
Având în vedere gradul redus de cooperare din partea RPC (sub 50 %), se consideră că este adecvat ca marja națională de dumping aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC ar trebui să se bazeze pe tranzacțiile care au făcut obiectul dumpingului celui mai ridicat către un anumit client al exportatorilor care au cooperat.
(54)
Marjele de dumping provizorii stabilite astfel, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Tabelul 1
Numele societății
Stare
Marjă de dumping
Zhejiang Flyhigh
TI
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
TI
70,8 %
Alte societăți cooperante
32,5 %
Marja de dumping la nivel național
76,6 %
E. PREJUDICIUL
1. Producția totală din Uniune
(55)
Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cadrul reclamației, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile la chestionar verificate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada examinată.
(56)
Radiatoarele din aluminiu au fost fabricate de opt producători din Uniune în cursul PA. Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune în cursul PA.
(57)
Pe această bază, producția totală în Uniune, în număr de elemenți, s-a estimat la aproximativ 64 de milioane în perioada de anchetă. Având în vedere faptul că producătorii din Uniune care susțineau reclamația reprezentau totalul producției din Uniune, aceștia constituie industria din Uniune în sensul articolelor 4 alineatul (1) și 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Consumul în Uniune
(58)
Statisticile de import ale Eurostat nu puteau fi utilizate în această anchetă, deoarece codurile NC pentru radiatoare din aluminiu includ alte produse din aluminiu, cum ar fi, de asemenea, radiatoarele electrice.
(59)
Consumul în Uniune a fost stabilit pe baza datelor conținute în reclamație în special în ceea ce privește volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și în ceea ce privește importurile efectuate de producătorii-exportatori din RPC. Aceste date au fost verificate încrucișat cu răspunsurile primite la chestionarele pentru includerea în eșantion și cu datele obținute și verificate la sediile producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cele obținute de la producătorii-exportatori în RPC.
(60)
Pe această bază, s-a constatat că consumul în Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
2008
2009
2010
PA
Consumul în Uniune (elemenți)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indice (2009 = 100)
114
100
96
109
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(61)
Consumul total de pe piața UE a scăzut cu 3,8 % în cursul perioadei examinate. Între 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere cu aproximativ 12 %, concomitent cu efectele negative mondiale ale crizei economice, după care consumul a scăzut în continuare cu 3,7 %. Cu toate acestea, consumul și-a revenit din 2010 până în perioada de anchetă, când a crescut cu 13,5 %, dar nu a ajuns la nivelul inițial din 2008. Tabelul de mai sus indică, de asemenea, faptul că consumul a crescut cu 9 % în perioada cuprinsă între 2009 și PA.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(62)
Importurile în Uniune provenite din RPC au cunoscut următoarea evoluție în cursul perioadei examinate:
Tabelul 3
2008
2009
2010
PA
Volumul importurilor provenind din RPC (elemenți)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indice (2009 = 100)
86
100
114
152
Cota de piață
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indice (2009 = 100)
75
100
119
139
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(63)
Fără a ține seama de evoluția consumului, volumul importurilor din RPC a crescut semnificativ cu 77 % în cursul perioadei examinate. Creșterea a fost continuă și a fost cea mai accentuată între 2010 și perioada de anchetă (+ 33 %). În mod similar, cota de piață deținută de producători-exportatori chinezi a cunoscut o tendință ascendentă constantă în cursul perioadei examinate, trecând de la 13 % în 2008 la 24 % în timpul PA. Această tendință ar trebui să fie analizată ținând seama de scăderea generală a consumului cu 3,8 % în cursul aceleiași perioade.
3.1. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
Tabelul 4
Importurile din RPC
2008
2009
2010
PA
Preț mediu (EUR/element)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indice (2009 = 100)
125
100
125
123
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(64)
Tabelul de mai sus arată că prețul mediu de import din RPC a înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei examinate. Într-o primă etapă, între 2008 și 2009, aceasta a scăzut semnificativ cu 20 %, apoi a crescut cu 25 % între anii 2009 și 2010. În cele din urmă acesta a scăzut din nou spre sfârșitul perioadei examinate.
(65)
Ancheta a arătat, de asemenea, că prețurile importurilor originare din RPC au rămas în mod constant sub prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune în cursul perioadei examinate. Reducerea prețurilor din 2009 a coincis cu o creștere puternică a cotei de piață chineze de la 13 % la 17,3 % din piața Uniunii, iar subcotarea constantă a prețurilor explică creșterea constantă a cotei de piață deținute de producătorii-exportatori chinezi, în special între 2009 și PA.
(66)
În vederea stabilirii subcotării prețurilor în cursul PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion percepute de la clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor de la producătorii chinezi care au cooperat practicate în relația cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului.
(67)
Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației, exprimat ca procentaj din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, marja medie ponderată de subcotare a producătorilor-exportatori chinezi a fost de 6,1 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații preliminare
(68)
Astfel cum s-a menționat la considerentele 24 și 25 de mai sus, eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune. Trebuie observat faptul că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început producția de radiatoare din aluminiu numai în 2009. Pentru a oferi o analiză constantă a tendințelor în perioada examinată, s-a considerat oportună stabilirea anului 2009 ca an de referință pentru analiza prejudiciului, și anume indicele 100. Din motive de integralitate a fost instituit, de asemenea, un indice pentru 2008, pe baza datelor disponibile.
(69)
Datele furnizate și verificate de cei patru producători comunitari incluși în eșantion au fost folosite în scopul stabilirii microindicatorilor, cum ar fi prețul unitar, costurile unitare, rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și stocurile. Indicele pentru 2008 a fost stabilit pe baza datelor disponibile pentru cei trei producători existenți în 2008 față de datele acelorași trei producători în 2009 (indice 100).
(70)
Datele furnizate pentru opt producători europeni de radiatoare din aluminiu au fost utilizate pentru a stabili indicatori macroeconomici, cum ar fi producția industriei din Uniune, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață și ocuparea forței de muncă. Indicele pentru 2008 a fost stabilit pe baza datelor disponibile pentru cei șapte producători existenți în 2008 față de datele disponibile pentru aceiași șapte producători în 2009 (indice 100).
(71)
În contextul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea situației economice a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate include o evaluare a tuturor factorilor economici stabiliți menționați în respectivul articol.
4.2. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
Tabelul 5
2008
2009
2010
PA
Volumul producției (elemenți)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indice (2009 = 100)
116
100
108
115
Capacitatea de producție (elemenți)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Rata de utilizare a capacității
70 %
59 %
63 %
60 %
Indice (2009 = 100)
119
100
106
101
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(72)
Toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei și răspunsurile verificate la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale în Uniune pentru perioada examinată.
(73)
Tabelul de mai sus arată că producția a scăzut în cursul perioadei examinate. În conformitate cu o scădere a cererii, producția a scăzut serios în 2009, după care s-a redresat în 2010 și pe parcursul PA. Producția a rămar relativ stabilă între 2009 și PA, în ciuda unei scăderi cu 9 % a consumului. Nivelul de producție este legată, de asemenea, de activitatea de export a industriei din Uniune, care a rămas semnificativă în cursul perioadei examinate.
(74)
În ciuda scăderii limitate a consumului, capacitatea de utilizare a scăzut de la 70 % în 2008 la 60 % în cursul PA. Aceasta a rămas relativ stabilă în perioada cuprinsă între 2009 și PA.
4.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
Tabelul 6
2008
2009
2010
PA
Volumul vânzărilor (elemenți)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indice (2009 = 100)
119
100
93
100
Cota de piață
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indice (2009 = 100)
105
100
96
92
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(75)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 16 % pe parcursul perioadei examinate, iar cota sa de piață a scăzut în mod constant, de la 87 % în 2008 la 76 % în cursul PA. În 2009 volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 16 % și, în consecință, aceasta a pierdut mai mult de patru puncte procentuale din cota de piață. În 2010 volumul vânzărilor a scăzut cu 7 %, iar cota de piață a scăzut de la 82,7 % la 79,5 %. În cursul PA, într-un context de creștere a consumului (+ 13,5 %), cota de piață a industriei din Uniune a scăzut și mai mult la 76 %. Prin urmare, aceasta nu a putut să beneficieze de creșterea consumului și să recâștige o parte a cotei de piață pierdute anterior.
4.4. Creșterea
(76)
Pe parcursul perioadei examinate, s-a constatat că consumul din Uniune a scăzut ușor cu 3,8 %, în timp ce volumul vânzărilor și cota de piață a industriei din Uniune a scăzut în mod semnificativ, respectiv cu 15,9 % și cu 12,6 %, în timpul aceleiași perioade. În același timp, importurile din RPC au crescut semnificativ cu 76,9 % pe parcursul perioadei examinate. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 11 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.
4.5. Ocuparea forței de muncă
Tabelul 7
2008
2009
2010
PA
Număr de angajați
1 598
1 642
1 641
Indice (2009 = 100)
102
100
103
103
Productivitate (unitate/salariat)
Indice (2009 = 100)
114
100
105
112
Sursă: Datele din reclamație și răspunsurile la chestionar
(77)
Numărul angajaților a crescut ușor în cursul perioadei examinate, dar acest lucru, la rândul său, a condus la o scădere a productivității. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că această tendință ascendentă în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se datorează faptului că una dintre societățile incluse în eșantion, cea mai mică din acest eșantion, a început să producă în 2009. Altfel, evoluția ocupării forței de muncă ar fi fost negativă.
(78)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată în producție pe salariat anual, a scăzut ușor în decursul perioadei examinate. Aceasta a atins cel mai scăzut nivel în 2009, după care acesta a început să se redreseze înainte de începutul PA, fără a atinge însă nivelurile inițiale. Între 2009 și PA, productivitatea a crescut cu 12 %.
4.6. Prețurile unitare medii în Uniune și costul de producție
Tabelul 8
2008
2009
2010
PA
Prețul unitar în UE aplicat clienților independenți
(EUR/element)
5,31
5,47
5,62
Indice (2009 = 100)
113
100
103
106
Cost unitar EUR/element
4,92
5,34
5,61
Indice (2009 = 100)
113
100
109
114
Sursă:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii incluși în eșantion.
(79)
Tendința prețurilor medii de vânzare arată o scădere semnificativă cu 6 % pe parcursul perioadei examinate. În intervalul între 2009 și PA, concomitent cu o creștere a consumului și o redresare a pieței, prețurile au recuperat 6 %, dar nu au ajuns la nivelul din 2008.
(80)
În paralel, costurile relative de fabricare și de vânzare a produsului similar au înregistrat o ușoară scădere în decursul perioadei examinate, dar aceasta nu era deloc în măsură să permită industriei din Uniune să rămână profitabilă în 2010 și în cursul PA. Dacă în 2009 scăderea de 11,5 % a costurilor a fost corelată cu o scădere a prețurilor de vânzare de 11,5 % în 2010 și în cursul PA, industria din Uniune s-a confruntat cu o creștere semnificativă a costurilor și nu a putut decât să crească ușor propriile prețuri pentru a acoperi costurile suplimentare. Aceasta a dus la o nouă scădere a rentabilității și a cotei de piață, deoarece prețurile practicate de industria din Uniune erau în mod constant mai mari decât prețurile de import din RPC.
4.7. Rentabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
Tabelul 9
2008
2009
2010
PA
Rentabilitatea vânzărilor în UE (în % din vânzările nete)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indice (2009 = 100)
99
100
32
2
Fluxul de numerar
27 712 871
14 228 145
843 570
Indice (2009 = 100)
112
100
51
3
Investiții (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indice (2009 = 100)
165
100
78
58
Randamentul investițiilor
36 %
49 %
21 %
2 %
Indice (2009 = 100)
73
100
43
4
Sursă: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion
(81)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate și, de asemenea, între 2009 și PA, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut semnificativ și aproape a atins nivelul de rentabilitate zero.
(82)
Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, a urmat într-o mare măsură evoluția negativă a rentabilității. Cel mai scăzut nivel a fost atins în PA. În mod similar, randamentul investițiilor a scăzut de la 36 % în 2008 la 2 % în cursul PA.
(83)
Evoluția rentabilității, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor în cursul perioadei examinate au limitat capacitatea industriei din Uniune de a investi în activitățile proprii și i-a subminat dezvoltarea. Industria din Uniune a reușit să investească masiv la începutul perioadei examinate și să își modernizeze utilajele, pentru a produce mai eficient, dar ulterior investițiile au scăzut în mod constant până la 64,7 % în restul perioadei examinate.
4.8. Stocuri
Tabelul 10
2008
2009
2010
PA
Stocuri finale ale industriei din Uniune Indice (2009 = 100)
137
100
131
299
Sursă:
răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(84)
Nivelul stocurilor industriei din Uniune incluse în eșantion a crescut semnificativ în timpul perioadei examinate. În 2009, nivelul de stocuri finale a scăzut cu 27 %; ulterior, în 2010 și în cursul PA, a crescut cu 30,8 % și, respectiv, 128,4 %.
5. Amploarea marjei de dumping reale
(85)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, date fiind volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, impactul marjei actuale de dumping asupra pieței din UE nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
6. Concluzie privind prejudiciul
(86)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la situația economică a industriei din Uniune s-au deteriorat sau nu s-au dezvoltat în concordanță cu consumul, în cursul perioadei examinate. Această observație se aplică în special pentru perioada cuprinsă între 2009 și până la sfârșitul PA.
(87)
Pe parcursul perioadei examinate, în contextul scăderii consumului, volumul importurilor din RPC a crescut constant și semnificativ. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut per ansamblu cu 16 %, iar cota de piață a scăzut de la 87 % în 2008 la 76 % în PA. Chiar în cazul în care consumul s-a redresat cu 9 % între 2009 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a continuat să scadă în continuare. Industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută anterior, dată fiind expansiunea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața UE. Importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping a crescut în mod constant în cursul perioadei examinate, subcotând în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune.
(88)
În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că a fost compromisă capacitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri și de a investi.
(89)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC au cauzat industriei Uniunii un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul dumpingului, care ar fi putut prejudicia industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualele prejudicii cauzate de acești factori nu au fost atribuite importurilor care fac obiectul dumpingului.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(91)
Ancheta a arătat o scădere cu 3,8 % a consumului din Uniune pe parcursul perioadei examinate, în timp ce volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a crescut semnificativ, cu aproximativ 77 %, iar cota lor de piață a crescut, de asemenea, de la 13 % în 2008 la 24 % în PA. În același timp, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut per ansamblu cu 16 %, iar cota de piață a scăzut de la 87 % în 2008 la 76 % în PA.
(92)
În intervalul cuprins între 2009 și PA, consumul în Uniune a crescut cu 9 %, în timp ce cota de piață a industriei din Uniune a scăzut din nou, în contrast cu o creștere anuală cu 52 % a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC în perioada respectivă.
(93)
Cu privire la presiunea asupra prețurilor, ar trebui subliniat că în 2009 prețurile medii la import din RPC au scăzut cu 20 %, obligând industria din Uniune să își reducă în mod semnificativ prețurile de vânzare cu aproximativ 11,5 %. În 2010 și în cursul PA, industria din Uniune a încercat să crească prețurile, din cauza creșterii costurilor. Aceasta a dus la o nouă scădere a cotei de piață, deoarece prețurile industriei din Uniune au fost în mod constant mai mari decât prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Această situație a condus în special la o deteriorare semnificativă a rentabilității, a volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune.
(94)
Prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au scăzut în perioada examinată. Chiar dacă între 2009 și PA, prețurile importurilor din RPC au crescut cu 23 %, acestea au rămas considerabil mai scăzute decât prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul perioadei examinate și, în special, în cursul PA, menținând astfel prețul pe piața Uniunii.
(95)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că creșterea masivă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC la prețuri constant inferioare celor practicate de industria din Uniune a avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria din Uniune, care se reflectă în situația sa financiară precară, în scăderea volumului vânzărilor și a cotei de piață și în deteriorarea celor mai mulți indicatori de prejudiciu.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile provenind din țări terțe
(96)
După cum s-a clarificat în considerentul 0 de mai sus, statisticile Eurostat privind importurile nu au putut fi utilizate în prezenta anchetă, deoarece codurile NC pentru radiatoarele din aluminiu și elemenții și secțiunilor acestora includ toate tipurile de produse din aluminiu. În lipsa altor informații fiabile, s-a stabilit pe baza reclamației că, în afară de RPC, nu există alte țări din afara UE care au fabricat și au exportat radiatoare din aluminiu în UE, în cursul perioadei examinate.
3.2. Criza economică
(97)
Criza economică explică parțial scăderea consumului în Uniune, în special în 2009 și 2010. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, în cazul unei scăderi a consumului în perioada examinată și în situația unei creșteri a consumului în perioada cuprinsă între 2009 și PA, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, la prețuri subcotate față de cele ale industriei din Uniune a continuat să crească pe piața Uniunii.
(98)
Performanțele importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping contrastează cu cele ale industriei din Uniune. Într-adevăr, ancheta a arătat că, începând cu 2009 și până la PA, chiar în cazul în care consumul în Uniune a crescut concomitent cu redresarea economică generală, cota de piață a industriei din Uniune a continuat să scadă. Chiar dacă volumul producției a tins să crească, a existat un excedent care a trebuit să fie inclus în stocuri.
(99)
În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor care făceau obiectul unui dumping, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat. Cu toate acestea, ancheta arată în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au intensificat efectul încetinirii creșterii economice. Chiar și în timpul redresării economice generale, industria din Uniune nu a fost în măsură să se redreseze și să recâștige volumul de vânzări și cota de piață pierdute în cursul perioadei examinate.
(100)
Prin urmare, deși este posibil ca rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi fost accentuate de criza economică, în general, nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune, în special în cursul PA.
3.3. Evoluția costului de producție al industriei din Uniune
(101)
Ancheta a arătat că costurile pentru producerea radiatoarelor din aluminiu este direct legată de evoluția prețului aluminiului, principala materie primă utilizată pentru a fabrica acest produs. Chiar și în cazul în care, astfel cum s-a arătat în tabelul 8 de mai sus, industria din Uniune a scăzut semnificativ în 2009, prețurile de vânzare au scăzut în același ritm. În 2010 și în cursul PA, prețurile au crescut mai mult decât costurile de vânzare și, prin urmare, nu au permis recuperarea, în special în ceea ce privește rentabilitatea industriei din Uniune. Această situație a avut loc atunci când prețul de import al produselor importate din RPC subcotau în mod constant prețurile industriei din Uniune.
(102)
Într-o economie de piață poate fi de așteptat ca prețurile de pe piață să se adapteze permanent pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Totuși, acest lucru nu s-a întâmplat. Ancheta a confirmat că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, care subcotau prețurile industriei din Uniune, au continuat să provoace scăderea prețurilor de pe piața Uniunii și, prin urmare, au împiedicat industria din Uniune să își mențină cota sa de piață, să își ajusteze prețurile pentru a acoperi costurile și să realizeze un profit rezonabil în special în cursul PA.
(103)
Prin urmare, creșterea prețurilor materiilor prime nu a fost de natură să rupă legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune, în special în cursul PA.
3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
Tabelul 11
2008
2009
2010
PA
Vânzări la export (în elemenți)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indice (2009 = 100)
126
100
111
94
Sursă: răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(104)
Activitatea de export a industriei Uniunii a constituit o parte importantă a activității sale pe parcursul perioadei examinate. Principalele piețe de export ale industriei din Uniune au fost Rusia și alte țări est-europene, în care produsele vândute au fost de o calitate relativ mai scăzută și, astfel, mai ieftine în comparație cu radiatoarele vândute pe piața Uniunii.
(105)
Tabelul de mai sus arată că cifra de afaceri la export a industriei Uniunii a scăzut în perioada examinată. Acest lucru poate fi parțial explicat prin faptul că, după cum sugerează informațiile disponibile, pe aceste piețe de export existau volume tot mai mari de exporturi de radiatoare din aluminiu din RPC.
(106)
Cu toate acestea, este evident că exporturile i-au permis industriei din Uniune să realizeze economii importante și să reducă, în consecință, costurile totale de producție. Prin urmare, se poate considera, în mod rezonabil, că activitatea de export a industriei din Uniune ar putea să nu fie o sursă potențială a prejudiciului semnificativ pe care l-a suferit, în special în cursul PA. Orice impact negativ pe care scăderea vânzărilor la export l-ar fi putut avea asupra industriei din Uniune, acesta nu ar fi de natură să rupă legătura de cauzalitate între respectivul prejudiciu și importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din China.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(107)
Analiza anterioară a demonstrat o creștere substanțială a volumului și a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC în perioada examinată și, de asemenea, în perioada între 2009 și PA. S-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, în special, în cursul PA.
(108)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor din RPC la un preț scăzut, care fac obiectul unui dumping a fost continuă și a coincis cu o evoluție negativă a situației economice a industriei din Uniune. Această situație s-a înrăutățit în cursul PA, când industria din Uniune nu a reușit să recâștige cota de piață pierdută, iar rentabilitatea și ceilalți indicatori financiari, cum ar fi fluxul de numerar și randamentul investițiilor au atins nivelul cel mai scăzut.
(109)
Analiza celorlalți factori cunoscuți, inclusiv criza economică, a arătat că eventualul impact negativ al acestor factori nu este de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(110)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciante ale exporturilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că exporturile fac făcut obiectul unui dumping, provenite din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(111)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
2. Interesul industriei din Uniune
(112)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă pe parcursul perioadei examinate. În absența măsurilor, o continuă deteriorare a situației industriei din Uniune pare inevitabilă.
(113)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului care face obiectul anchetei pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat, de asemenea, ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra rentabilității sale și a situației financiare generale.
(114)
Dacă nu se instituie măsuri, ar putea fi așteptate alte pierderi de cotă de piață, iar industria Uniunii ar continua să genereze pierderi. Acest lucru ar da naștere unei situații imposibil de susținut pe termen mediu și lung. Având în vedere pierderile suportate și nivelul ridicat al investițiilor efectuate în producție la începutul perioadei examinate, este de așteptat ca majoritatea producătorilor din Uniune să nu fie în măsură să își recupereze investițiile, dacă nu se instituie măsuri.
(115)
Prin urmare, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de taxe antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor și al importatorilor
(116)
Niciun utilizator nu a cooperat în cadrul prezentei anchete.
(117)
În ceea ce privește importatorii, doar un importator situat în Polonia a cooperat la prezenta anchetă, răspunzând la chestionar și acceptând o vizită de verificare. Acest importator a înregistrat pierderi de mică amploare pentru produsul în cauză în cursul PA. Cu toate acestea, sectorul destinat produsului în cauză este relativ mic în raport cu activitățile totale ale societății. Prin urmare, impunerea de măsuri nu riscă să aibă un impact puternic asupra profiturilor totale.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(118)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originar din RPC.
H. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(119)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(120)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune, fără a depăși marja de dumping constatată.
(121)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, profit pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi realizat în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să fie calculat pe baza marjei de profit medii înainte de impozitare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion în anul 2008. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 7,4 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(122)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior.
(123)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, astfel cum a fost stabilit pentru calculul subcotării, cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea de import CIF medie totală.
2. Măsuri provizorii
(124)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(125)
Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de dumping. În consecință, taxele antidumping propuse se prezintă după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxele provizorii
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Alte societăți cooperante
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Marja de dumping la nivel național
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Astfel, aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din RPC și fabricate de societăți, și anume de persoanele juridice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(127)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, eventualele modificări ale activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
I. DISPOZIȚIE FINALĂ
(128)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de radiatoare din aluminiu și de elemenți sau secțiuni din care sunt compuse astfel de radiatoare, indiferent dacă acești elemenți sunt asamblați în blocuri, cu excepția radiatoarelor și a elemenților și secțiunilor lor de tip electric, încadrate în prezent la codurile NC ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 și ex 7616 99 90 (coduri TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 și 7616999091) și originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod TARIC adițional
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Toate celelalte societăți
61,4
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
1. Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
2. În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2012.