VERORDNUNG (EU) Nr. 812/2010 DER KOMMISSION
vom 15. September 2010
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 17. Dezember 2009 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens („Einleitungsbekanntmachung“) betreffend die Einfuhren bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“ oder „betroffenes Land“).
(2)
Das Verfahren wurde infolge eines Antrags eingeleitet, der am 3. November 2009 von der Association des Producteurs de Fibre de Verre Européens (APFE) („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt wurde, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion bestimmter Waren aus Endlosglasfaserfilamenten entfällt. Der Antrag enthielt Beweise für das Vorliegen von Dumping bei den genannten Waren und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; diese Beweise wurden als ausreichend angesehen, um die Einleitung eines Verfahrens zu rechtfertigen.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller, Einführer, Zulieferer und Verwender sowie deren Verbände und die Vertreter der VR China offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der Vielzahl von ausführenden Herstellern, Einführern und Unionsherstellern wurden in der Einleitungsbekanntmachung für die Untersuchung von Dumping und Schädigung Stichprobenverfahren gemäß Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller, Einführer und Unionshersteller aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Untersuchungszeitraum (1. Oktober 2008 bis 30. September 2009) die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(6)
Acht chinesische ausführende Hersteller oder Gruppen ausführender Hersteller und sieben Unionshersteller oder Gruppen von Herstellern übermittelten die geforderten Informationen und erklärten sich mit der Einbeziehung in eine Stichprobe einverstanden. Nach Prüfung der eingegangenen Informationen und angesichts der großen Zahl kooperationsbereiter ausführender Hersteller und Unionshersteller wurde entschieden, in Bezug auf diese Hersteller Stichproben zu bilden (vgl. Randnummern (12) und (13)).
(7)
Was die unabhängigen Einführer anbelangt, so übermittelten in der Stichprobenphase der Untersuchung nur drei von ihnen die geforderten Informationen innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen. Daher wurde entschieden, auf ein Stichprobenverfahren zu verzichten und die Fragebogen an alle Einführer zu senden, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten.
(8)
Damit die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) bzw. individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an diese ausführenden Hersteller. Alle in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen(sgruppen) stellten einen Antrag auf MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung bzw. auf IB, falls die Untersuchung ergeben sollte, dass sie die Voraussetzungen für eine MWB nicht erfüllten.
(9)
Die Kommission unterrichtete die betroffenen ausführenden Hersteller in der VR China, die chinesischen Behörden und den Antragsteller offiziell über die MWB-Feststellungen. Sie erhielten ferner Gelegenheit, ihre Standpunkte schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen, falls besondere Gründe dafür sprachen.
(10)
Die Kommission sandte Fragebogen an die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller, die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, die Einführer sowie an alle ihr bekannten Verwender und Verwenderverbände. Die in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller in der VR China, alle in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, zwei Einführer und 13 Verwender übermittelten vollständig beantwortete Fragebogen.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Untersuchung von Dumping, daraus resultierender Schädigung oder drohender Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben folgender Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt.
(a)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. und Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) und
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
(b)
Unionshersteller
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slowakei
-
European Owens Corning Fiberglas, Brüssel, Belgien
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankreich
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Niederlande
c)
Verwender in der Union
-
Sabic Europe BV, Sittard, Niederlande, und Genk, Belgien
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Niederlande
d)
Hersteller im Vergleichsland
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Türkei.
3. Stichprobenverfahren
(12)
Von den acht chinesischen ausführenden Herstellern oder Gruppen ausführender Hersteller, die sich gemeldet hatten, bildete die Kommission gemäß Artikel 17 der Grundverordnung eine Stichprobe auf der Grundlage der größten repräsentativen Ausfuhrmenge, die in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnte. Die Stichprobe umfasste drei (Gruppen verbundener) Unternehmen, auf die über 70 % der Ausfuhren der kooperierenden Parteien aus der VR China in die EU entfielen. Die betroffenen Parteien wurden gemäß Artikel 17 Absatz 2 der Grundverordnung konsultiert und erhoben keine Einwände.
(13)
Sieben Unionshersteller übermittelten die verlangten Informationen und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der von diesen kooperierenden Unionsherstellern übermittelten Informationen bildete die Kommission eine Stichprobe von den drei größten (Gruppen von) Unionsherstellern (gemessen an Verkäufen und Produktion), auf die 64 % der von allen kooperierenden Unionsherstellern getätigten Verkäufe entfielen.
4. Untersuchungszeitraum
(14)
Die Untersuchung des Dumpings und der Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum von 2006 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(15)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich, wie in der Einleitungsbekanntmachung beschrieben, um Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings, Vorgarne und Garne aus Glasfaserfilamenten sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle - die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 und ex 7019 31 00 eingereiht werden („betroffene Ware“).
(16)
Die betroffene Ware ist das in der Verbundwerkstoffindustrie am häufigsten verwendete Ausgangsmaterial zur Verstärkung von Thermo- und Duroplasten. Die entstehenden Verbundwerkstoffe (glasfaserverstärkte Kunststoffe) werden in zahlreichen Branchen eingesetzt: z.B. in der Automobilindustrie, im Bereich Elektrik/Elektronik, bei der Herstellung von Rotorblättern, in der Bauindustrie, bei der Herstellung von Behältern und Rohren, in der Konsumgüterindustrie und in der Luft- und Raumfahrtindustrie/im Militärbereich.
(17)
Dieses Verfahren betrifft vier Grundtypen von Waren aus Endlosglasfaserfilamenten: Stapelfasern, Rovings, Matten (mit Ausnahme von Matten aus Glaswolle) und Garne. Die Untersuchung ergab, dass fast alle Typen der betroffenen Ware trotz Unterschieden im Aussehen und eventuellen Unterschieden in der Endanwendung verschiedener Typen dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften aufweisen und im Wesentlichen für dieselben Zwecke verwendet werden. Es wurde jedoch festgestellt, dass Vorgarne nicht dieselben grundlegenden chemischen, materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen, da es sich bei ihnen nicht um Endlosglasfaserfilamente handelt, sondern um diskontinuierliche Fasern mit unregelmäßiger Länge. Den Untersuchungsergebnissen zufolge sollten ferner bestimmte, sehr spezielle Typen von Rovings und bestimmte, sehr spezielle Typen von Garnen, die derzeit unter die KN-Codes 7019 12 00 beziehungsweise 7019 19 10 fallen, ausgenommen werden, da diese Typen in einer speziellen Behandlung beschichtet und getränkt werden und einen Glühverlust von über 3 % aufweisen, was bedeutet, dass sie andere materielle und chemische Eigenschaften haben.
(18)
Mehrere nachgelagerte Verwender von Garnen wandten ein, dass Letztere aufgrund der fast nicht vorhandenen Produktionsbasis in der Union und der fehlenden Substituierbarkeit zwischen Garnen und anderen Warentypen vollständig aus der Warendefinition des Verfahrens ausgeschlossen werden sollten.
(19)
Die Untersuchung ergab jedoch, dass zumindest in einer Richtung eine Nachfragesubstituierbarkeit besteht (d.h. das Garn kann für zahlreiche Anwendungen anstelle anderer Typen eingesetzt werden, auch wenn dies angesichts des relativ höheren Preises der Garne nicht immer eine wirtschaftlich vertretbare Option darstellt) und die begrenzte Produktionsbasis eines bestimmten Warentyps kann nicht per se ein Grund für den Ausschluss dieses Typs aus der Warendefinition sein, sofern er dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und Verwendungen aufweist wie andere Typen. Da Garne aus Endlosglasfaserfilamenten dieselben grundlegenden Eigenschaften aufweisen wie andere Waren aus Endlosglasfaserfilamenten und mit diesen in gewissem Umfang austauschbar sind, wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass es keinen Grund gibt, Garne aus der Warendefinition auszuschließen. Es wird jedoch darauf hingewiesen, dass der weiteren Bewertung dieser Forderung besondere Aufmerksamkeit gewidmet wird.
2. Gleichartige Ware
(20)
Die betroffene Ware und die Waren aus Endlosglasfaserfilamenten, die in der VR China hergestellt und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkauft werden, die Waren aus Endlosglasfaserfilamenten, die in der Türkei (vorläufiges Vergleichsland) hergestellt und auf dem dortigen Inlandsmarkt verkauft werden, sowie die Waren aus Endlosglasfaserfilamenten, die in der Union vom Wirtschaftszweig der Union hergestellt und verkauft werden, weisen den Untersuchungsergebnissen zufolge dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und Verwendungen auf. Daher werden sie vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)
(21)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird bei Antidumpinguntersuchungen zu Einfuhren mit Ursprung in der VR China der Normalwert für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt.
(22)
Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
1.
Die Unternehmen treffen ihre Entscheidungen auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerte staatliche Einflussnahme, und die Kosten beruhen auf Marktwerten;
2.
die Buchführung wird von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsstandards geprüft und in allen Bereichen angewendet;
3.
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems;
4.
es gelten Insolvenz- und Eigentumsvorschriften, die Rechtssicherheit und Stabilität sicherstellen;
5.
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(23)
Bei dieser Untersuchung beantragten alle drei in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller oder Gruppen MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und sandten das MWB-Antragsformular fristgerecht zurück.
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)
-
Jushi Group und
-
New Changhai Group.
(24)
Zu den obengenannten in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern oder Gruppen holte die Kommission alle ihr erforderlich erscheinenden Informationen ein und überprüfte die Angaben aus dem MWB-Antragsformular sowie alle anderen als erforderlich erachteten Informationen bei einem Kontrollbesuch in den Betrieben der betreffenden Unternehmen.
(25)
Bei der Überprüfung wurde festgestellt, dass zwei in die Stichprobe einbezogene ausführende Hersteller/Gruppen in der VR China die MWB-Kriterien in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung nicht erfüllten.
(26)
Insbesondere ein ausführender Hersteller/eine ausführende Gruppe konnte nicht nachweisen, dass seine/ihre unternehmerischen Entscheidungen hinreichend frei von staatlicher Einflussnahme waren. Die Mehrheit der Mitglieder seines/ihres Leitungsgremiums wurde von einem mehrheitlich in Staatsbesitz befindlichen Unternehmen ernannt. Daher konnte der Staat erfolgreich Entscheidungen verhindern. Damit ist klar, dass der Staat im Entscheidungsprozess des Unternehmens eine wichtige Rolle spielt. Zudem konnte das Unternehmen nicht nachweisen, dass es über eine klare Buchführung verfügt, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsstandards geprüft wird, da das steuerpflichtige Einkommen des Unternehmens in den Finanzausweisen nicht korrekt ausgewiesen wurde.
(27)
Der andere in die Stichprobe einbezogene ausführende Hersteller/die andere in die Stichprobe einbezogene ausführende Gruppe konnte ebenfalls nicht nachweisen, dass seine/ihre unternehmerischen Entscheidungen hinreichend frei von staatlicher Einflussnahme waren. Zwei Handelsunternehmen der Gruppe sind staatliche Unternehmen. Der Staat kann darüber hinaus aufgrund des impliziten Vetorechts durch das Mitglied des Leitungsgremiums, das die staatliche Muttergesellschaft vertritt, die Entscheidungsfindung eines ausführenden Herstellers der Gruppe erheblich beeinflussen. Dieser Hersteller ist wiederum die Muttergesellschaft und der Hauptanteilseigner von zwei anderen ausführenden Herstellern der Gruppe; somit kann der Staat auch deren Entscheidungsprozess erheblich beeinflussen. Ferner konnten drei ausführende Hersteller der Gruppe nicht nachweisen, dass sie Kriterium 2 erfüllen, da bei zwei von ihnen die bevorzugte steuerliche Behandlung nicht in den Finanzausweisen erwähnt wurde und bei einem die Prüfung anscheinend nicht von unabhängigen Stellen durchgeführt wurde. Darüber hinaus erfüllten fünf Unternehmen der Gruppe Kriterium 3 nicht (hauptsächlich aufgrund nicht marktgerechter Preise für die Landnutzungsrechte).
(28)
Ein in die Stichprobe einbezogener ausführender Hersteller, bei dem es sich um eine Gruppe aus zwei verbundenen Unternehmen handelt, wies nach, dass er alle Kriterien in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe c erfüllt und daher wurde ihm eine MWB gewährt.
(29)
Nach der Bekanntgabe der MWB-Feststellungen gingen Stellungnahmen vom Wirtschaftszweig der Union und von zwei in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Herstellern/Gruppen ein, denen keine MWB gewährt werden sollte. Die eingegangenen Stellungnahmen führten jedoch nicht zu einer Änderung der diesbezüglichen Feststellungen.
2. Individuelle Behandlung („IB“)
(30)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wird für unter diesen Artikel fallende Länder gegebenenfalls ein landesweiter Zoll festgesetzt, es sei denn, die Unternehmen können nachweisen, dass sie alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllen. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Aufstellung dieser Kriterien:
-
Die Ausführer können, sofern es sich um ganz oder teilweise in ausländischem Eigentum befindliche Unternehmen oder Joint Ventures handelt, Kapital und Gewinne frei zurückführen;
-
die Ausfuhrpreise und -mengen sowie die Verkaufsbedingungen werden frei festgelegt;
-
die Mehrheit der Anteile ist im Besitz von Privatpersonen. Staatliche Vertreter, die im Leitungsgremium sitzen oder Schlüsselpositionen im Management bekleiden, sind entweder in der Minderheit, oder das Unternehmen ist dennoch nachweislich von staatlicher Einflussnahme hinreichend unabhängig;
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen und
-
der Staat nimmt nicht in einem solchen Maß Einfluss, dass Maßnahmen umgangen werden können, wenn für einzelne Ausführer unterschiedliche Zollsätze festgesetzt werden.
(31)
Die beiden obengenannten in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen(sgruppen), denen keine MWB gewährt wurde, hatten für diesen Fall auch eine IB beantragt.
(32)
Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde festgestellt, dass beide betroffenen Unternehmen(sgruppen) nicht für alle zugehörigen Unternehmen nachweisen konnten, dass sie alle in Artikel 9 Absatz 5 der Grundverordnung festgelegten Voraussetzungen für eine IB erfüllten. Insbesondere ergab die Untersuchung, dass die Unternehmen das Kriterium nach Artikel 9 Absatz 5 Buchstabe c der Grundverordnung nicht erfüllten, nach dem die Mehrheit der Anteile im Besitz von Privatpersonen oder hinreichend unabhängig vom Staat sein muss, da, wie unter den Randnummern (26) und (27) erläutert, für alle Unternehmen festgestellt wurde, dass sie sich letztlich mehrheitlich in Staatsbesitz befinden oder mehrheitlich vom Staat kontrolliert werden. Ferner konnten beide Unternehmen(sgruppen), wie bereits oben erwähnt, den Untersuchungsergebnissen zufolge nicht nachweisen, dass sie das in Artikel 9 Absatz 5 Buchstabe e festgelegte Kriterium erfüllen, nämlich dass ihre Entscheidungsfindung keiner so starken staatlichen Einflussnahme unterliegt, dass Maßnahmen umgangen werden könnten, wenn für die Unternehmen unterschiedliche Zollsätze festgesetzt würden. Deshalb mussten ihre Anträge auf IB zurückgewiesen werden.
(33)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass keinen der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller/Gruppen, denen eine MWB verweigert wurde, eine IB gewährt werden sollte.
3. Normalwert
3.1. Ermittlung des Normalwerts für den ausführenden Hersteller/die ausführende Gruppe, dem/der eine MWB gewährt wurde
(34)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung für diesen ausführenden Hersteller, ob seine gesamten Inlandsverkäufe von Waren aus Endlosglasfaserfilamenten repräsentativ waren, d. h. ob die Gesamtmenge dieser Verkäufe mindestens 5 % der von ihm zur Ausfuhr in die Union verkauften Gesamtmenge der betroffenen Ware entsprach. Die Überprüfung ergab, dass die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware repräsentativ waren.
(35)
Anschließend ermittelte die Kommission, welche auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen der Unternehmen mit repräsentativen Inlandsverkäufen mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen identisch oder ihnen sehr ähnlich waren.
(36)
Für jeden von dem ausführenden Hersteller auf seinem Inlandsmarkt verkauften Typ von Waren aus Endlosglasfaserfilamenten, welcher der Untersuchung zufolge mit einem zur Ausfuhr in die Union verkauften Typ vergleichbar war, wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung hinreichend repräsentativ waren. Die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ auf dem Inlandsmarkt an unabhängige Abnehmer verkaufte Menge rund 5 % der zur Ausfuhr in die Union verkauften Gesamtmenge des vergleichbaren Warentyps entsprach. Die Überprüfung ergab, dass die Inlandsverkäufe bei allen außer vier Warentypen repräsentativ waren.
(37)
Anschließend prüfte die Kommission für jeden in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typ der betroffenen Ware, ob die Verkäufe als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für jeden Warentyp ermittelt, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im Untersuchungszeitraum war.
(38)
Wenn die Verkäufe eines Warentyps zu einem Nettoverkaufspreis in Höhe der rechnerisch ermittelten Produktionskosten oder darüber mehr als 80 % der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmachten und wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps mindestens den Stückkosten entsprach, so wurde sein Normalwert anhand des gewogenen Durchschnitts aller Inlandsverkaufspreise dieses Typs ermittelt.
(39)
Wenn die Menge der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 % der gesamten Verkaufsmenge dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Stückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnittspreis allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde.
(40)
Wurden alle Warentypen mit Verlust verkauft, wurde davon ausgegangen, dass der Verkauf nicht im normalen Handelsverkehr erfolgte.
(41)
Bei der Überprüfung wurde festgestellt, dass mit einer Ausnahme die gewinnbringenden Verkäufe aller vergleichbaren Warentypen mehr als 80 % der gesamten Inlandsverkäufe ausmachten, und daher wurden alle Inlandsverkäufe zur Berechnung des Durchschnittspreises für den Normalwert verwendet. Bei einem Warentyp wurden nur die gewinnbringenden Verkäufe herangezogen. Für Verkäufe der vier Warentypen, die auf dem Inlandsmarkt nicht in repräsentativen Mengen verkauft wurden, verwendete die Kommission zur Ermittlung des Normalwerts gebührend berichtigte repräsentative Inlandspreise sehr ähnlicher Typen.
3.2. Ermittlung des Normalwerts für ausführende Hersteller/Gruppen, denen keine MWB gewährt wurde
(a) Vergleichsland
(42)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung wurde der Normalwert für Unternehmen, denen keine MWB gewährt werden konnte, anhand der Preise oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem Vergleichsland ermittelt.
(43)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission ihre Absicht bekundet, die Türkei als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China heranzuziehen, und die interessierten Parteien zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert.
(44)
Zwei interessierte Parteien wandten ein, dass die Türkei kein geeignetes Vergleichsland sei, jedoch ohne dies näher zu begründen. Eine weitere interessierte Partei nahm zur Wahl des Vergleichslands Stellung und schlug vor, statt der Türkei Indien heranzuziehen, da Indien über einen vergleichbaren Entwicklungsstand wie die VR China verfüge und die Märkte vergleichbar seien, da in beiden Märkten Windkraftanwendungen eine sehr wichtige Rolle spielten und vergleichbare Typen auf ähnliche Weise hergestellt würden. Darüber hinaus wurde der indische Markt als offener Markt mit erheblichen Einfuhren beschrieben. Zudem wurde erwähnt, dass der Zugang zu Rohstoffen in beiden Ländern vergleichbar sei.
(45)
Die Kommission bat die Hersteller der gleichartigen Ware in der Türkei, Kanada, den USA, der Republik Korea und in Indien um Mitarbeit. Jedoch einzig der türkische Hersteller erklärte sich zur Mitarbeit bereit und übermittelte den ausgefüllten Fragebogen.
(46)
Es wird festgestellt, dass die Türkei in Bezug auf die Menge der Inlandsverkäufe ein repräsentatives Vergleichsland ist. Der Normalwert für einen Typ der gleichartigen Ware, der in der Türkei nicht hergestellt wird, müsste jedoch rechnerisch ermittelt werden. Ferner wird darauf hingewiesen, das die in der Türkei laufende Antidumpinguntersuchung betreffend Einfuhren von Waren aus Endlosglasfasern auf einen möglicherweise auf dem türkischen Inlandsmarkt bestehenden Preisdruck hindeutet. Da jedoch die Türkei das einzige Land war, das sich damit einverstanden erklärt hatte, an der Untersuchung mitzuarbeiten, wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die Türkei als Vergleichsland herangezogen werden sollte.
(b) Ermittlung des Normalwerts
(47)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung wurde der Normalwert für die ausführenden Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, nach der oben dargelegten allgemeinen Methodik für die Gruppe der Unternehmen, denen eine MWB gewährt wurde, anhand der überprüften Angaben des Herstellers im Vergleichsland ermittelt. Wurden alle Warentypen auf dem Inlandsmarkt des Vergleichslandes mit Verlust verkauft oder wurden keine ähnlichen Typen verkauft, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt.
4. Ausfuhrpreis
(48)
In den meisten Fällen gingen die Ausfuhren der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Union; daher wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
(49)
Bei einigen Ausfuhrverkäufen eines ausführenden Herstellers an seine verbundenen Unternehmen in der Union wurde festgestellt, dass sie für den Eigenverbrauch bestimmt waren; daher wurden sie in die vorläufige Dumpingberechnung nicht einbezogen.
5. Vergleich
(50)
Der Normalwert und die Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines gerechten Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, welche die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Diese Berichtigungen wurden in allen Fällen zugestanden, in denen sich die Anträge als begründet und korrekt erwiesen und stichhaltig belegt waren. Es wurden Berichtigungen für indirekte Steuern, Seefracht- und Versicherungskosten, Fracht im ausführenden Land, die Handelsstufe (für Unterschiede bei den Vertriebswegen), Gewährleistungskosten sowie für Kreditkosten und Bankgebühren gewährt.
6. Dumpingspannen
(51)
Die vorläufigen Dumpingspannen wurden als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, ausgedrückt.
(52)
Für die kooperierende Gruppe ausführender Hersteller, der eine MWB gewährt wurde, wurde eine individuelle Dumpingspanne gemäß Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung ermittelt, indem der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen wurde.
(53)
Die Dumpingspanne für in die Stichprobe einbezogene Unternehmen, denen keine MWB oder IB gewährt wurde, und für die nicht in die Stichprobe einbezogenen kooperierenden Unternehmen wurde als Durchschnitt der drei in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen(sgruppen) berechnet.
(54)
Aufgrund der hohen Beteiligung an der Untersuchung (auf die kooperierenden Unternehmen entfielen im UZ rund 100 % aller Einfuhren aus der VR China) wurde die landesweite Spanne für nicht kooperierende Unternehmen anhand der höchsten für die in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen(sgruppen) berechneten Spannen ermittelt.
(55)
Auf dieser Grundlage ergeben sich die folgenden vorläufigen Dumpingspannen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
New Changhai Group
8,5 %
Andere kooperierende Unternehmen
43,6 %
Übrige
43,6 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Unionsproduktion und Wirtschaftszweig der Union
(56)
Im Untersuchungszeitraum wurde die gleichartige Ware von elf Herstellern in der Union gefertigt. Sieben dieser elf Hersteller arbeiteten an der Untersuchung mit. Diese sieben Hersteller waren alle Mitglieder des Antragstellers und auf sie entfiel den Untersuchungsergebnissen zufolge mit mehr als 90 % ein erheblicher Teil der gesamten Unionsproduktion der gleichartigen Ware. Von den übrigen vier Unionsherstellern war einer ebenfalls Antragsteller, zwei unterstützten den Antrag aktiv und der vierte war weder dafür noch dagegen. Daher gelten die 11 Hersteller als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(57)
Wie unter Randnummer (13) dargelegt, wurde eine Stichprobe von drei Herstellern gebildet, auf die rund 64 % der gesamten Unionsproduktion entfielen. Da es sich bei zwei dieser Hersteller um Gruppen verbundener Unternehmen mit mehreren Produktionseinheiten in der Union handelte, wurde die Stichprobe von insgesamt neun einzelnen Unternehmen gebildet.
(58)
Einige interessierte Parteien wandten ein, dass die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller nicht als Wirtschaftszweig der Union angesehen werden sollten, da alle drei über verbundene chinesische Hersteller verfügten, welche die betroffene Ware fertigten. Die Überprüfung bestätigte, dass zwei der drei in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller tatsächlich verbundene Herstellerunternehmen in der VR China hatten. Es wurde jedoch festgestellt, dass sich die beiden in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller trotz dieser Beziehung nicht in einer Weise verhalten haben, die die Untersuchungsergebnisse unzuverlässig machen würde. Die Mengen, die diese Unionshersteller von ihren verbundenen Unternehmen in der VR China einführten sind begrenzt (weniger als 4 % der Einfuhren aus der VR China). Zudem können diese Einfuhren gegenüber der Gesamtproduktion der betroffenen Unionshersteller, die keinesfalls als Einführer betrachtet werden sollten, da sie eindeutig echte Glasfaserhersteller sind, als unerheblich angesehen werden. Ferner wirkten sich diese begrenzten Einfuhren nicht auf die Schadensindikatoren bezüglich der betroffenen Unionshersteller aus. Angesichts der vorstehenden Ausführungen kam die Kommission zu der Einschätzung, dass es keine Gründe dafür gab, in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung auszuschließen.
2. Unionsverbrauch
(59)
Der Unionsverbrauch wurde anhand der Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt und Eurostat-Daten zum Volumen der Einfuhren in die Union ermittelt.
(60)
Der Unionsverbrauch ging zwischen 2006 und dem UZ stark zurück (um 24 %). Im Jahr 2007 und im ersten Halbjahr 2008 war der Verbrauch jedoch leicht angestiegen.
Tabelle 1
Unionsverbrauch
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (Tonnen)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indexiert
100
106
105
76
3. Einfuhren aus dem betroffenen Land
3.1. Menge der gedumpten Einfuhren
(61)
Die Menge der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China auf dem Unionsmarkt nahm im Bezugszeitraum deutlich zu. Insgesamt stiegen die Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum um mehr als 50 % an. Insbesondere zwischen 2006 und 2008 haben sich die Einfuhren aus der VR China mehr als verdoppelt. Im UZ gingen sie gegenüber 2008 zwar zurück, dieser Rückgang (25 %) war jedoch geringer als der Rückgang des Verbrauchs (28 %).
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China (Mengen)
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (Tonnen)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indexiert
100
158
202
151
3.2. Marktanteil der gedumpten Einfuhren
(62)
Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China stieg im Bezugszeitraum kontinuierlich an. Im UZ lag der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China bei 15,6 %; damit hat sich ihr Marktanteil gegenüber 2006 fast verdoppelt.
Tabelle 3
Einfuhren aus der VR China (Marktanteil)
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indexiert
100
149
191
198
3.3. Preise
a) Preisentwicklung
(63)
Die nachfolgende Tabelle gibt Aufschluss über den auf Eurostat-Daten beruhenden Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren aus der VR China frei Grenze der Union, unverzollt. Der Durchschnittspreis der Einfuhren aus der VR China blieb im Bezugszeitraum im Wesentlichen stabil. Dies konnte trotz des im Bezugszeitraum erfolgten erheblichen Anstiegs der Weltmarktpreise für die zur Herstellung von Endlosglasfaserfilamenten eingesetzten Rohstoffe (vgl. auch Tabelle 18) beobachtet werden.
Tabelle 4
Einfuhren aus der VR China (Preise)
2006
2007
2008
UZ
Durchschnittspreis/Tonne (EUR)
930
936
970
943
Indexiert
100
101
104
101
b) Preisunterbietung
(64)
Die Verkaufspreise der chinesischen ausführenden Hersteller für die einzelnen Typen wurden mit den entsprechenden Verkaufspreisen der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller in der Union verglichen. Zu diesem Zweck wurden die Preise der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller für unabhängige Abnehmer mit den Preisen der in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller des betroffenen Landes verglichen. Wo erforderlich, wurden Berichtigungen zur Berücksichtigung der Unterschiede bei der Handelsstufe und der nach der Einfuhr angefallenen Kosten vorgenommen.
(65)
Dieser Vergleich ergab, dass die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China im UZ in der Union zu Preisen verkauft wurden, die (ausgedrückt als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union) 23 % bis 39 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
4.1. Vorbemerkungen
(66)
Gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle relevanten Wirtschaftsfaktoren und -indikatoren, welche die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflussten. Im Folgenden beziehen sich die Angaben zu Verkäufen und Marktanteilen auf den Wirtschaftszweig der Union insgesamt und die Angaben zu allen übrigen Indikatoren auf die in die Stichprobe einbezogenen Hersteller.
4.2. Produktion
(67)
Die Produktionsmengen in der Union blieben von 2006 bis 2008 relativ stabil; im UZ waren sie jedoch stark rückläufig:
Tabelle 5
Wirtschaftszweig der Union - Produktion
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (Tonnen)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indexiert
100
103
101
63
4.3. Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(68)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 6
Wirtschaftszweig der Union - Produktionskapazität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Kapazität (Tonnen)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indexiert
100
100
102
89
Kapazitätsauslastung (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexiert
100
103
100
71
(69)
Im UZ wurde die Produktionskapazität reduziert. Aufgrund des Preisverfalls und der Marktanteilsverluste durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China wurden mehrere Produktionslinien stillgelegt, vorübergehend geschlossen oder gedrosselt. Trotz dieses Rückgangs der Produktionskapazität sank die Kapazitätsauslastungsrate um 29 % (von 86 % auf 61 %).
4.4. Lagerbestände
(70)
Aus der nachfolgenden Tabelle geht hervor, dass die Lagerbestände 2007, als der Verbrauch den Höchststand erreichte, zunächst sanken, und dann 2008 aufgrund des plötzlichen Nachfragerückgangs im vierten Quartal stark anstiegen. Im UZ erreichten die Lagerbestände wieder ein normaleres Niveau.
Tabelle 7
Wirtschaftszweig der Union - Lagerbestände
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (Tonnen)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indexiert
100
82
139
92
4.5. Verkaufsmengen (Wirtschaftszweig der Union insgesamt)
(71)
Die Verkaufsmengen aller Unionshersteller auf dem EU-Markt, einschließlich der Verkäufe für den Eigenverbrauch, entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 8
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Mengen)
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Einheiten (Tonnen)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indexiert
100
101
96
70
(72)
Die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union gingen insgesamt um 30 % zurück. Während der Unionsverbrauch 2007 um 6 % zunahm (vgl. Tabelle 1), stieg die Menge der betroffenen Ware, die der Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt verkaufte, um lediglich 1 %. Der Wirtschaftszweig der Union konnte mit anderen Worten in diesem Zeitraum nicht vom gestiegenen Verbrauch profitieren. Danach (2008 und im UZ) gingen die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union stark zurück.
4.6. Marktanteil (Wirtschaftszweig der Union insgesamt)
(73)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union war 2007 und 2008 stark rückläufig und erholte sich im UZ leicht. Insgesamt ging der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum jedoch um 5,6 Prozentpunkte zurück, wobei sich der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China im Bezugszeitraum fast verdoppelte (vgl. Tabelle 3).
Tabelle 9
Wirtschaftszweig der Union - Marktanteil in der EU
Alle Hersteller in der EU
2006
2007
2008
UZ
Marktanteil in der EU (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indexiert
100
95
91
93
4.7. Verkaufspreise
(74)
In Bezug auf die durchschnittlichen Verkaufspreise zeigt die nachstehende Tabelle, dass der Wirtschaftszweig der Union die Verkaufspreise für unabhängige Abnehmer im Bezugszeitraum nicht erhöhen konnte. Die durchschnittlichen Verkaufspreise sanken vielmehr um 2 %, was angesichts der steigenden Rohstoffpreise umso bemerkenswerter ist. Dem Wirtschaftszweig der Union war es aufgrund des auf dem Unionsmarkt herrschenden Preisdrucks durch die gedumpten Einfuhren aus der VR China nicht möglich, den Anstieg der Rohstoffpreise über die Verkaufspreise weiterzugeben.
Tabelle 10
Wirtschaftszweig der Union - Verkäufe in der EU (Durchschnittspreise)
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
EUR/Tonne
1 179
1 166
1 192
1 159
Indexiert
100
99
101
98
4.8. Beschäftigung
(75)
Das Beschäftigungsniveau der Unionshersteller zeigt, dass der Wirtschaftszweig der Union die Produktion im gesamten Bezugszeitraum rationalisiert hat, um die Herstellungskosten zu verringern und den Anstieg der Rohstoffpreise auszugleichen. Die Zahl der Beschäftigten sank im gesamten Zeitraum um 20 Prozentpunkte, wobei allein im Zeitraum zwischen 2007 und dem UZ ein Rückgang um 15 Prozentpunkte zu verzeichnen war.
Tabelle 11
Wirtschaftszweig der Union - Beschäftigung
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Zahl der Beschäftigten
4 114
3 890
3 705
3 302
Indexiert
100
95
90
80
4.9. Produktivität
(76)
Infolge der unter der vorhergehenden Randnummer beschriebenen Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Union stieg die Produktivität der Beschäftigten der Unionshersteller 2007 und 2008 erheblich an. Diese positive Entwicklung kehrte sich im UZ um, so dass es im Bezugszeitraum insgesamt zu einem Produktivitätsverlust von 21 % kam. Dieser Produktivitätsrückgang war teilweise auf den Nachfrageeinbruch und teilweise auf die gedumpten Einfuhren aus der VR China zurückzuführen, deren Preise deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen; diese beiden Faktoren führten zu einem deutlichen Produktionseinbruch, der wiederum einen Anstieg der Beschäftigung pro Einheit hergestellter Glasfasern zur Folge hatte.
Tabelle 12
Wirtschaftszweig der Union - Produktivität
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Tonnen/Beschäftigte
121
131
136
95
Indexiert
100
108
113
79
4.10. Löhne
(77)
Im Bezugszeitraum gelang es dem Wirtschaftszweig der Union, die Entwicklung der Lohnkosten unter Kontrolle zu halten. Wie die nachstehende Tabelle zeigt, stiegen die durchschnittlichen Jahreslöhne 2007 und 2008 zwar leicht an, im UZ sanken sie jedoch. Im gesamten Zeitraum gingen die Lohnstückkosten um 3 % zurück. Dieser Rückgang wäre indessen noch deutlicher ausgefallen, wenn die Abfindungszahlungen nicht in die beschriebene Entwicklung einbezogen worden wären.
Tabelle 13
Wirtschaftszweig der Union - Lohnkosten
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Jahreslöhne (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexiert
100
101
103
97
4.11. Rentabilität und Kapitalrendite (RoI)
(78)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ermittelt. Bei der Ermittlung der Rentabilität der Unionshersteller wurden die geprüften Zahlen berichtigt, um zu verhindern, dass diese Analyse durch außergewöhnliche unternehmensspezifische Probleme beeinflusst wird, die in einem bestimmten Zeitraum unverhältnismäßige Auswirkungen auf die Gewinnzahlen dieser Unternehmen hatten. Unter Berücksichtigung dieser Berichtigungen entwickelten sich die Rentabilität und die Kapitalrendite der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller im Zusammenhang mit den Verkäufen der gleichartigen Ware in der Union im Bezugszeitraum wie folgt:
Tabelle 14
Wirtschaftszweig der Union - Rentabilität und Kapitalrendite (RoI)
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettogewinn (als % des Umsatzes)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
ROI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Wie die vorstehende Tabelle zeigt, konnte der Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum überwiegend Gewinne begrenzten Umfangs erzielen; eine Ausnahme bildete das Jahr 2007, als die durchschnittliche Rentabilitätsrate bei 4,7 % lag. Im UZ hingegen wurden keine Gewinne mehr, sondern erhebliche Verluste verzeichnet: Die durchschnittliche Verlustrate des Wirtschaftszweigs der Union betrug 15 %.
(80)
Die Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte offensichtlich der Entwicklung der Rentabilität. Insgesamt blieb die Kapitalrendite im gesamten Bezugszeitraum eher begrenzt (mit Ausnahme von 2007). Im UZ schließlich sank der durchschnittliche RoI des Wirtschaftszweigs der Union auf - 16,8 %.
(81)
Zu der oben beschriebenen instabilen Finanzlage kam es trotz des zwischen 2006 und 2008 gestiegenen Verbrauchs (vgl. Randnummer (60)) und der Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Union im Hinblick auf die Rationalisierung der Produktionskosten (vgl. Randnummern (75) und (76)). Im Bezugszeitraum wirkten sich die stark zunehmenden Mengen gedumpter Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China auf die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union aus und führten zudem zu einem starken Preisverfall. Diese Faktoren wirkten sich auf die Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union aus. Bestes Beispiel dafür ist der dramatische Verlust von 15 % im UZ.
4.12. Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(82)
Der Netto-Cashflow aus dem operativen Geschäft entwickelte sich wie folgt:
Tabelle 15
Wirtschaftszweig der Union - Cashflow
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Cashflow (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexiert
100
50
22
-64
(83)
Die vorstehende Tabelle bestätigt die instabile Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union im Zeitraum von 2006 bis 2008 und die sich daraus ergebende dramatische Verschlechterung im UZ.
4.13. Investitionen
(84)
Im Bezugszeitraum entwickelten sich die Investitionen der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller wie folgt:
Tabelle 16
Wirtschaftszweig der Union - Investitionen
In die Stichprobe einbezogene Hersteller
2006
2007
2008
UZ
Nettoinvestitionen (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexiert
100
52
109
71
(85)
In den Spitzenjahren 2006 und 2008 war das Investitionsniveau aufgrund des Umbaus der Schmelzöfen relativ hoch. In diesem kapitalintensiven Wirtschaftszweig müssen die Schmelzöfen alle 7 bis 10 Jahre umgebaut werden und die Kosten für den Umbau eines solchen Ofens können 8 bis 13 Millionen Euro (Spanne wird aus Vertraulichkeitsgründen angegeben) betragen. Der Großteil der anderen, ebenfalls hohen und eher strukturellen Investitionskosten hängt mit dem Legierungsverbrauch bei den Düsen und dem deshalb erforderlichen Umbau der Düsen zusammen.
4.14. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(86)
Die Dumpingspannen für die Einfuhren aus der VR China sind, wie unter Randnummer (55) dargelegt, sehr hoch. Angesichts der Mengen, des Marktanteils und der Preise der gedumpten Einfuhren können die Auswirkungen der Dumpingspannen nicht als unerheblich angesehen werden.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(87)
Trotz der großen Anstrengungen des Wirtschaftszweigs der Union zur Verbesserung seiner Wettbewerbsfähigkeit entwickelten sich die meisten Schadensindikatoren in Bezug auf den Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum negativ. Dies zeigt sich vor allem bei der Analyse der Indikatoren für die Geschäftsergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union, insbesondere der Kapitalrendite, des Cashflows und der Rentabilität, die sich alle dramatisch entwickelten. Auch die Indikatoren in Bezug auf die Produktion, die Produktionskapazität, die Kapazitätsauslastung, die Verkaufsmengen und den Marktanteil bestätigten eine sich deutlich verschlechternde Entwicklung.
(88)
Gleichzeitig wurden die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ durch die Glasfasereinfuhren aus der VR China um bis zu 39 % unterboten und der Wirtschaftszweig der Union büßte in weniger als vier Jahren 5 Prozentpunkte seines Marktanteils ein.
(89)
Aus diesen Gründen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
E. SCHADENSURSACHE
1. Einleitung
(90)
Gemäß Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Dabei wurden auch andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren untersucht, die den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(91)
Zwischen 2006 und dem UZ stieg die Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware um 51 % an. Dadurch vergrößerte sich ihr Anteil am EU-Markt um 98 % (von 7,9 % auf 15,6 %).
(92)
Zeitgleich mit dem Anstieg der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China im Bezugszeitraum setzte eine rückläufige Entwicklung der meisten Schadensindikatoren des Wirtschaftszweigs der Union ein. Der Wirtschaftszweig der Union büßte 5,6 Prozentpunkte seines Marktanteils ein und sein Verkaufspreis sank aufgrund des Preisdrucks durch die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren auf dem Unionsmarkt um 2 %. Angesichts der erheblichen Preisunterbietung war es dem Wirtschaftszweig der Union nicht möglich, die gestiegenen Produktionskosten in angemessenem Maße über die Verkaufspreise weiterzugeben. Dies führte zu einem niedrigen und im UZ negativen Rentabilitätsniveau.
(93)
Ferner ist festzustellen, dass der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China auch im UZ weiter anstieg. Mit anderen Worten: Wie bereits unter Randnummer (62) erwähnt, ging die Menge der gedumpten Einfuhren aus der VR China langsamer zurück als der Unionsverbrauch.
(94)
Einige interessierte Parteien behaupteten, es bestehe kein ursächlicher Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung. Eines der diesbezüglich vorgetragenen Argumente war, dass der Preisunterschied zwischen den Verkaufspreisen in China und in der Union im gesamten Bezugszeitraum ziemlich konstant blieb, während die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union schwankte. In diesem Zusammenhang ist zu berücksichtigen, dass der starke Druck auf die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union nicht nur vom Preisniveau, sondern auch von den Mengen der bereits niedrigpreisigen gedumpten Einfuhren ausging. Selbst wenn auch andere Faktoren zur verschlechterten Lage des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen und sich damit auch in gewissem Maße auf die Rentabilitätsentwicklung des Wirtschaftszweigs der Union auswirkten, kann dies keinesfalls die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus der VR China minimieren, welche die Preise der Union ständig unterboten, insbesondere angesichts der Tatsache, dass diese Entwicklung trotz der Veränderungen im Markt, etwa des Verbrauchsanstiegs bzw. -rückgangs oder der Entwicklung der Rohstoffpreise, relativ stabil verlief.
(95)
Ein ähnliches Argument wurde bezüglich des angeblich fehlenden Zusammenhangs zwischen den Rentabilitätszahlen des Wirtschaftszweigs der Union und der Entwicklung seines Marktanteils vorgebracht. Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union verbesserte sich tatsächlich trotz des Rückgangs des Marktanteils vorübergehend (von 2006 bis 2007). Dies war teilweise auf die verbesserten Bedingungen auf dem Unionsmarkt im Jahr 2007 zurückzuführen (zum Beispiel auf den unter Randnummer (60) erwähnten Anstieg des Unionsverbrauchs um 6 %). Noch wichtiger ist jedoch, dass der Wirtschaftszweig der Union sich in den Jahren 2006 und 2007 auf die Rationalisierung seiner Produktion durch die Reduzierung der Herstellungskosten konzentrierte, was sich auch auf die Rentabilität auswirkte. Ein weiteres Beispiel ist, dass der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union zwischen 2008 und dem UZ leicht wuchs, während bei der Rentabilität ein hoher Verlust (15 %) verzeichnet wurde. Der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China wurde jedoch in demselben Zeitraum ebenfalls ausgebaut und die Verkaufspreise in der Union noch immer weitgehend unterboten. Dies führte zu den massiven Verlusten des Wirtschaftszweigs der Union. Die beiden vorstehenden Fälle zeigen, dass ein oder zwei einzelne Indikatoren allein nicht zur Ermittlung der Auswirkungen gedumpter Einfuhren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union herangezogen werden können.
(96)
Auf Grundlage des Vorstehenden wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China, die in großen und stetig zunehmenden Mengen auf den Unionsmarkt kamen und die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum wesentlich unterboten, erhebliche negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatten.
3. Auswirkungen anderer Faktoren
3.1. Einfuhren aus anderen Drittländern
(97)
Im Bezugszeitraum waren im begrenzten Umfang Einfuhren aus anderen Drittländern zu verzeichnen. Insgesamt ging der Marktanteil von Einfuhren aus anderen Ländern als der VR China um 2 Prozentpunkte zurück (von 17 % auf 15 %). Der Anteil des zweitgrößten Marktes für Ausfuhren in die EU, Norwegen, lag im UZ bei 3,3 %. Der Marktanteil der Türkei betrug im UZ 2,5 %, und die USA hatten als viertgrößter Ausfuhrmarkt einen Marktanteil von weniger als 2 %.
Tabelle 17
Einfuhren aus anderen Ländern
Land
2006
2007
2008
UZ
Norwegen
Menge (Tonnen)
34 990
28 834
35 410
24 993
Marktanteil (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Türkei
Menge (Tonnen)
28 981
25 035
20 658
18 874
Marktanteil (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Menge (Tonnen)
22 921
24 246
20 447
13 569
Marktanteil (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Durchschnitts-preis (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Menge (Tonnen)
9 541
25 569
35 200
12 601
Marktanteil (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Durchschnitts-preis (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Menge (Tonnen)
19 318
18 150
14 655
11 285
Marktanteil (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indien
Menge (Tonnen)
4 365
11 231
3 757
5 361
Marktanteil (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republik Korea
Menge (Tonnen)
7 959
5 974
13 934
5 116
Marktanteil (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Menge (Tonnen)
21 671
10 727
11 174
4 609
Marktanteil (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Menge (Tonnen)
4 894
9 713
7 226
3 689
Marktanteil (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Menge (Tonnen)
4 136
3 309
2 196
2 244
Marktanteil (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Sonstige Länder
Menge (Tonnen)
8 954
14 848
8 519
9 227
Marktanteil (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Durchschnitts-preis (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Die vorstehende Tabelle, die auf Daten von Eurostat basiert, zeigt auch, dass das durchschnittliche Preisniveau anderer Einfuhren (frei Grenze der Union) im Allgemeinen deutlich über dem Preisniveau der Einfuhren aus der VR China liegt (vgl. Zusammenfassung unter Randnummer (63)). Werden diese von Eurostat ermittelten Preise mit den unter Randnummer (74) angegebenen Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union verglichen, wird deutlich, dass die Preise der Einfuhren aus der Türkei im UZ das Preisniveau des Wirtschaftszweigs der Union unterboten. Der Marktanteil der Einfuhren aus der Türkei betrug im UZ jedoch lediglich 2,5 % und war damit geringer als 2006. Zudem lagen die Preise dieser Einfuhren stets weitgehend über dem Preisniveau der Einfuhren aus der VR China (14 % bis 23 % darüber). Die Preise der Einfuhren aus Malaysia, Taiwan und der Republik Korea scheinen auch unter dem Preisniveau des Wirtschaftszweigs der Union zu liegen. Die Marktanteile dieser Länder sind jedoch begrenzt und gehen ebenfalls zurück. Daher wurde davon ausgegangen, dass die Einfuhren aus der Türkei, aus Malaysia, Taiwan und der Republik Korea oder Einfuhren aus anderen Drittländern keine negativen Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatten. Vor diesem Hintergrund ist es angemessen, vorläufig den Schluss zu ziehen, dass Einfuhren aus anderen Ländern den ursächlichen Zusammenhang zwischen dem festgestellten Dumping und der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen bedeutenden Schädigung nicht aufheben.
3.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(99)
Mehrere Parteien brachten vor, die vom Wirtschaftszweig der Union erlittene Schädigung sei durch die Wirtschaftskrise verursacht worden, die zu einem Nachfrageeinbruch geführt hatte.
(100)
Zwischen 2008 und dem UZ wurde tatsächlich ein starker Rückgang des Unionsverbrauchs beobachtet (vgl. Randnummer (60)). Es wird anerkannt, dass dieser Rückgang um 28 % durch die Wirtschaftskrise verursacht wurde, welche die Union in diesem Zeitraum traf. Die meisten Sektoren, in denen Waren eingesetzt werden, welche die untersuchte Ware einschließen (Automobilindustrie, Windkraftindustrie, Bauindustrie usw.), waren von der Krise stark betroffen, und dies führte am Anfang der Produktionskette zu einem Rückgang der Nachfrage nach Glasfasern.
(101)
Die negativen Auswirkungen des Konjunkturrückgangs und der sinkenden Nachfrage wurden jedoch durch den Anstieg der gedumpten Einfuhren aus der VR China, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union erheblich unterboten, noch verschärft. Auch wenn somit davon ausgegangen werden kann, dass der Konjunkturrückgang im UZ zur Schädigung beitrug, ändert dies nichts an den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus der VR China auf den Unionsmarkt im gesamten Bezugszeitraum. Selbst angesichts rückläufiger Verkäufe wäre der Wirtschaftszweig der Union in der Lage gewesen, ein annehmbares Mengen- und Preisniveau aufrechtzuerhalten und damit die negativen Auswirkungen des Verbrauchsrückgangs zu begrenzen. Dies wäre jedoch nur ohne den unlauteren Wettbewerb durch gedumpte Niedrigpreiseinfuhren auf dem Markt möglich gewesen. Zudem können die Auswirkungen der chinesischen gedumpten Einfuhren, welche die Verkaufspreise in der Union im UZ weitgehend unterboten, in Zeiten einer Wirtschaftskrise als noch stärker schädigend angesehen werden.
(102)
Angesichts der vorgenannten Umstände kann der Konjunkturrückgang nicht als Faktor betrachtet werden, der den ursächlichen Zusammenhang zwischen der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung und den gedumpten Einfuhren aus der VR China aufhebt.
3.3. Entwicklung der Einfuhrmengen aus China und der Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union
(103)
Einige interessierte Parteien behaupteten, es bestehe kein ursächlicher Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union, da letzterer die beste Rentabilität in den Jahren erzielte, als die Einfuhrmengen der betroffenen Ware aus der VR China ihren Höhepunkt erreichten, und sein schlechtestes Ergebnis verzeichnete, als die Einfuhren aus der VR China auf ihren niedrigsten Stand im Bezugszeitraum sanken.
(104)
In diesem Zusammenhang ist zunächst festzustellen, dass sich die Entwicklung des Verbrauchs, insbesondere der Konjunkturrückgang im UZ, aufgrund des globalen Charakters der Krise eindeutig sowohl auf die Einfuhrmengen aus der VR China als auch auf die Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union auswirkte.
(105)
Die Preise der gedumpten Einfuhren aus der VR China lagen jedoch bekanntlich im UZ, d.h. während des Konjunkturrückgangs, weitgehend unter den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Union. Hinzu kommt, dass es den ausführenden Herstellern aus der VR China gelungen ist, ihren Marktanteil selbst während des Konjunkturrückgangs leicht zu steigern, während der Wirtschaftszweig der Union hohe Verluste verzeichnete, da es ihm nicht möglich war, vorteilhaftere Preise zu verlangen.
(106)
Es kann davon ausgegangen werden, dass die vorstehende Preisunterbietung parallel zum steigenden Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus der VR China dem Wirtschaftszweig der Union eine noch größere Schädigung zufügte, als es in einem Zeitraum ohne konjunkturbedingt schwankenden Verbrauch der Fall gewesen wäre.
(107)
Angesichts der vorstehenden Ausführungen kann keinesfalls der Schluss gezogen werden, dass ein Vergleich allein der Entwicklungstendenzen der Mengen gedumpter Einfuhren aus der VR China und der Geschäftsergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union als ein Faktor ausgelegt werden könnte, der den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung aufhebt.
3.4. Rückgang der Ausfuhrverkäufe und/oder der Verkäufe für den Eigenverbrauch des Wirtschaftszweigs der Union
(108)
Einige interessierte Parteien machten geltend, die Verschlechterung der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union sei nicht durch den Rückgang seiner Verkäufe in der Union, sondern durch den Rückgang der Ausfuhrverkäufe oder den Rückgang der Produktion für den Eigenverbrauch verursacht worden. In diesem Zusammenhang sei zunächst darauf hingewiesen, dass mit Ausnahme der Verkaufsmengen alle Schadensindikatoren, einschließlich der Rentabilität, auf der Grundlage der Verkäufe auf dem Unionsmarkt an unabhängige Parteien bewertet wurden. Mit anderen Worten: Sowohl die Ausfuhrverkäufe als auch die Verkäufe für den Eigenverbrauch wurden aus dieser Berechnung ausgenommen. Es ist außerdem richtig, dass die Ausfuhrverkaufsmengen etwas schneller zurückgegangen sind als die Verkäufe in der Union; dies trifft jedoch nicht auf die Produktion für den Eigenverbrauch zu, die im gesamten Bezugszeitraum zwischen 22,4 % und 24,4 % der Gesamtverkäufe in der Union ausmachte. Zudem können diese Verkäufe angesichts des Gewichts der Ausfuhrverkäufe im Vergleich zu den EU-Verkäufen des Wirtschaftszweigs der Union (die sich im Bezugszeitraum zwischen 10 % und 14 % bewegten), nicht als so bedeutend angesehen werden, dass sie den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und den Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union in Frage stellen könnten. Dieses Argument wurde daher zurückgewiesen.
3.5. Erhöhte Kapazität des Wirtschaftszweigs der Union und gestiegene Produktionskosten
(109)
Eine interessierte Partei wandte ein, die Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Union sei auf die Fehlentscheidung, die Kapazitäten zu erhöhen, zurückzuführen. In diesem Zusammenhang sei zunächst erwähnt, dass der Glasfasermarkt über mehrere Jahre hinweg ein Wachstumsmarkt war und die Entscheidung, in bestimmten Anlagen die Kapazität zu erhöhen, angesichts des wachsenden Verbrauchs nicht als unangemessene Geschäftsentscheidung angesehen werden kann. Zudem wird darauf hingewiesen, dass sich die Kapazität des Wirtschaftszweigs der Union tatsächlich im gesamten Bezugszeitraum verringerte (vgl. Randnummer (68)).
(110)
In jedem Fall ist anzumerken, dass es dem Wirtschaftszweig der Union im Bezugszeitraum gelungen ist, die Stückkosten der Hauptrohstoffe trotz des Anstiegs der Rohstoffpreise zu senken:
Tabelle 18
Rohstoffkosten und Kosten pro Einheit hergestellter Glasfasern
2006
2007
2008
UZ
Preis/Tonne Rohstoffe (3)
100
106
104
102
Rohstoffkosten/Tonne Glasfasern (3)
100
99
97
94
(111)
Die oben dargelegte Entwicklung der Rohstoffkosten pro Einheit hergestellter Glasfasern ist auf Investitionen zur Steigerung der Effizienz und zur Verbesserung der Wettbewerbsfähigkeit zurückzuführen. Der Wirtschaftszweig der Union ergriff im Bezugszeitraum mehrere Maßnahmen zur Verbesserung und Rationalisierung der Produktionsprozesse und der Inputkosten.
(112)
Was die Lohnkosten betrifft, so reduzierte der Wirtschaftszweig der Union die Zahl seiner Beschäftigten im Bezugszeitraum um 20 % und die Durchschnittslöhne gingen zurück, sogar wenn man die Auswirkungen der erheblichen Abfindungszahlungen mit einbezieht (vgl. Randnummern (75) bis (77)).
(113)
Aus diesen Gründen wird das Argument, die verschlechterte Lage des Wirtschaftszweigs der Union sei tatsächlich durch die erhöhten Produktionskosten verursacht worden, die möglicherweise auf Ineffizienzen oder hohe Lohnkosten zurückzuführen seien, abgewiesen.
3.6. Wettbewerbsfähigkeit der gedumpten Einfuhren aus der VR China und selbst verursachte Schädigung durch verbundene chinesische Hersteller
(114)
Es wurde behauptet, die Schädigung sei nicht durch das Dumping der untersuchten Ware, sondern durch den Produktionsmaßstab und die von den chinesischen Ausführern angewendete moderne Technik verursacht worden. Hierzu kann insgesamt festgestellt werden, dass auch die Unionshersteller über eine Großproduktion sowie über moderne Produktionsprozesse verfügen.
(115)
Eine interessierte Partei wandte ein, der Wirtschaftszweig der Union könne die Schädigung durch die Einfuhren mit ihm verbundener chinesischer Hersteller selbst verschuldet haben. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die Mengen dieser Einfuhren sehr begrenzt waren, sowohl im Hinblick auf die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union als auch auf die Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China (vgl. Randnummer (58)).
(116)
Daher können weder die mangelnde Wettbewerbsfähigkeit noch die Einfuhren von verbundenen chinesischen Herstellern als Faktor angesehen werden, der den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und der festgestellten Schädigung aufhebt.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(117)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass die Einfuhren von Glasfasern aus der VR China im Bezugszeitraum mengenmäßig deutlich zugenommen haben und der Wirtschaftszweig der Union dadurch schrittweise Marktanteile eingebüßt hat. Zudem wurden erhöhte Mengen zu gedumpten Preisen in den Unionsmarkt eingeführt, die deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union lagen; dadurch war es dem Wirtschaftszweig der Union nicht möglich, den Anstieg der Rohstoffkosten an seine Abnehmer weiterzugeben. Der Wirtschaftszweig der Union konnte die negativen Auswirkungen dieses Drucks zwar eine Zeitlang durch Effizienzsteigerungen ausgleichen, dies war indessen nicht mehr möglich, als die Nachfrage infolge der Wirtschaftskrise erheblich zurückging.
(118)
Zudem wurden weitere Faktoren analysiert, die den Wirtschaftszweig der Union auch geschädigt haben könnten. Diesbezüglich wurde festgestellt, dass Einfuhren aus Drittländern, die Auswirkungen der Wirtschaftskrise, die Entwicklung anderer Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union und weitere Faktoren, einschließlich der unter den Randnummern (97) bis (116) erwähnten Faktoren, den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und der vom Wirtschaftszweig der Union erlittenen Schädigung nicht aufzuheben scheinen.
(119)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß gegenüber den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus der VR China dem Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
F. UNIONSINTERESSE
(120)
Die Kommission prüfte nach Artikel 21 der Grundverordnung, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung und Schadensursache zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge. Deshalb wurde nach Artikel 21 Absatz 1 der Grundverordnung untersucht, welche Auswirkungen die Einführung von bzw. der Verzicht auf Maßnahmen für alle vom Verfahren betroffenen Parteien hätte.
(121)
Die Kommission sandte Fragebogen an unabhängige Einführer und Verwender. Insgesamt wurden 60 Fragebogen verschickt. Zwei Einführer und 13 Verwender übermittelten den beantworteten Fragebogen innerhalb der vorgegebenen Frist. Darüber hinaus meldeten mehrere Einführer und Verwender im Laufe des Verfahrens schriftlich Vorbehalte gegen mögliche Maßnahmen in dieser Sache an.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(122)
Wie unter Randnummer (56) dargelegt, wurde die gleichartige Ware von elf Herstellern in der Union hergestellt. Auf die acht Antragsteller entfielen über 90 % der Unionsproduktion. Zwei weitere Unternehmen unterstützten den Antrag, während das elfte Unternehmen weder dafür noch dagegen war.
(123)
Die drei in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen, auf die rund 60 % der Unionsproduktion entfielen, beschäftigten 3 300 Mitarbeiter, die direkt an der Produktion, dem Verkauf und der Verwaltung der gleichartigen Ware beteiligt waren. Es wird darauf hingewiesen, dass die Schadensindikatoren insgesamt eine negative Entwicklung zeigten und dass insbesondere die Schadensindikatoren in Bezug auf den Marktanteil und die Geschäftsergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union wie Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow stark betroffen waren. Im Bezugszeitraum sank die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union von einem bereits sehr niedrigen Niveau (0,3 %) auf - 15,0 %, und sein Marktanteil ging um 5,6 Prozentpunkte zurück.
(124)
Im Falle der Einführung von Maßnahmen wird erwartet, dass der Preisdruck und die Markanteilseinbußen beendet werden, dass die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union sich wieder erholen und seine Finanzlage sich dadurch erheblich verbessert.
(125)
Sollte hingegen auf Antidumpingmaßnahmen verzichtet werden, dürfte sich die Markt- und Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschlechtern. In diesem Fall ist zu erwarten, dass der Wirtschaftszweig der Union weitere Marktanteile einbüßen und nicht mehr in der Lage sein wird, die durch die Einfuhren aus der VR China vorgegebenen Marktpreise zu halten. Dies wird voraussichtlich zu weiteren Produktions- und Investitionskürzungen sowie zur Schließung weiterer Produktionsstätten und somit zu massiven Arbeitsplatzverlusten führen.
(126)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen ganz klar im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union liegt.
2. Interesse der unabhängigen Einführer in der Union
(127)
Wie bereits oben erwähnt, wurden die unabhängigen Einführer nicht in die Stichprobe einbezogen; zwei unabhängige Einführer arbeiteten uneingeschränkt an der Untersuchung mit und übermittelten den beantworteten Fragebogen. Nur ein kleiner Teil des Umsatzes dieser beiden Einführer (7 % bzw. 25 %) wurde durch ihre Tätigkeit im Zusammenhang mit der betroffenen Ware aus der VR China erwirtschaftet. Sie sprachen sich beide gegen eine Einführung von Antidumpingmaßnahmen aus, da sie der Ansicht waren, dass dies zur Einstellung der Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China führen könnte.
(128)
Die von diesen beiden Einführern gemeldeten Einfuhren machten jedoch im UZ nur einen sehr geringen Teil aller Einfuhren aus der VR China aus (weniger als 1 %). Es arbeiteten keine weiteren Einführer mit und übermittelten den beantworteten Fragebogen oder begründete Stellungnahmen. Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf das Interesse der Einführer in der EU haben wird.
3. Interesse der Verwender
(129)
Die von diesem Verfahren betroffenen Glasfaserfilamente werden für eine Vielzahl von Anwendungen eingesetzt. Folgende Verwendergruppen wurden zur Mitarbeit gewonnen: Weber (von leistungsfähigem Spezialgewebe und Standardgewebe, z. B. für Windkraftanlagen, für die Bereiche Schifffahrt, Transport, Luft- und Raumfahrt sowie für Infrastrukturanwendungen); Hersteller von Auskleidungen; Hersteller von Verbundwerkstoffen, die unter anderem in der Automobilindustrie eingesetzt werden; Hersteller von Verbundhalbzeug oder -endprodukten.
(130)
Die von den kooperierenden Verwendern gekauften Mengen der betroffenen Ware aus der VR China machten im UZ rund 20 % der Glasfasereinfuhren aus der VR China aus. Aus den Antworten auf den Fragebogen geht hervor, dass die Verwenderindustrie in der Union eine Vielzahl von Mitarbeitern beschäftigt. Obwohl diesbezüglich bislang noch keine umfassenden fundierten Daten übermittelt wurden, kann die Zahl der Beschäftigten in der nachgelagerten Industrie in der EU auf der Grundlage dieser Fragebogenantworten vorläufig auf 50 000 bis 75 000 geschätzt werden. Auf derselben Grundlage kann die Zahl der Beschäftigten der glasfaserverwendenden Sparten jener Unternehmen, die im UZ chinesische Glasfasern einsetzten, auf rund 27 000 geschätzt werden.
(131)
Die Mehrzahl der kooperierenden Verwender gab an, Glasfasern sowohl aus chinesischen als auch aus anderen Quellen zu beziehen, einschließlich europäischer Hersteller. Nur ein kleiner Teil von ihnen bezog seine Glasfasern ausschließlich aus der VR China. In diesem Bereich sind nicht nur die Tätigkeiten der nachgelagerten Industrie sehr vielfältig, sondern diese Unternehmen können sich auch in der Größe erheblich unterscheiden - einige von ihnen sind Teil größerer international agierender Unternehmensgruppen, während andere vollständig unabhängig sind.
3.1. Mögliche Auswirkungen der Maßnahmen auf die Rentabilität der Verwender
(132)
Den Antworten auf den Fragebogen war zu entnehmen, dass die Lage der glasfaserverwendenden Industrie relativ gut ist. Die meisten der kooperierenden Verwender verzeichneten im Bezugszeitraum, einschließlich des UZ, Gewinne aus der Produktion und dem Verkauf ihrer Waren, zu denen die untersuchte Ware gehörte. Einige Verwender wiesen jedoch im UZ einen Verlust aus dieser Tätigkeit aus, während der Gewinn mehrerer anderer zwischen 5 % und 10 % lag.
(133)
Die Kosten für den Kauf von Glasfasern machen im Allgemeinen einen wesentlichen Teil der Herstellungskosten der Waren der Verwenderindustrie aus. Nach den übermittelten Daten kann dieser Anteil in Abhängigkeit von der hergestellten Ware zwischen 10 % und über 50 % betragen. Daher kann sich ein Anstieg der Preise für chinesische Glasfasern bei bestimmten Verwendern spürbar auf die Kosten auswirken.
(134)
Auf der Grundlage der Fragebogenantworten der kooperierenden Verwender können die möglichen Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen auf den Gewinn jener Sparten der Verwenderunternehmen, die Glasfasern einsetzen, im Durchschnitt auf rund 1 % geschätzt werden; bezogen auf den Umsatz aller Unternehmen, in denen glasfaserverwendende Sparten bestehen, sind es jedoch weniger als 0,5 %. Mit anderen Worten: Die Rentabilität einer glasfaserverwendenden Sparte bzw. eines gesamten Unternehmens würde sich im Durchschnitt um rund 1 bzw. weniger als 0,5 Prozentpunkte verringern.
(135)
Es sei jedoch angemerkt, dass die oben angegebenen prozentualen Auswirkungen bei bestimmten Verwenderunternehmen höher ausfallen könnten (bis zu rund 5 % ihres Gesamtumsatzes). In Anbetracht des Gewinnniveaus bestimmter Verwender und des Anteils von Glasfasern an ihren Produktionskosten kann nicht ausgeschlossen werden, dass ihre Rentabilität durch einen starken Anstieg der Preise für Glasfasern beeinträchtigt wird, es sei denn, diese Kostensteigerung kann ganz oder wenigstens zu einem guten Teil an ihre Abnehmer weitergegeben werden.
(136)
Insgesamt kann vorläufig der Schluss gezogen werden, dass einige Verwender zwar stärker von den möglichen Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen betroffen sein könnten, dass andere aber wahrscheinlich in eher geringem Maße davon betroffen sein werden.
3.2. Mangelnde Austauschbarkeit
(137)
Mehrere Verwender wandten ein, viele der von der Verwenderindustrie benötigten Glasfasern seien nicht standardmäßig erhältlich. Stattdessen müssten die Lieferanten einen langwierigen und komplizierten Qualifizierungsprozess durchlaufen, der sechs bis zwölf Monate in Anspruch nehmen könne, ohne dass eine Erfolgsgarantie gegeben sei. Daher sei ein Lieferantenwechsel zur Vermeidung der Zahlung von Antidumpingzöllen kostspielig, kurzfristig unmöglich und aus technologischer Sicht riskant.
(138)
Diesbezüglich wird anerkannt, dass die Eigenschaften der untersuchten Ware bei bestimmten Anwendungen tatsächlich zu einem langwierigen Qualifizierungsprozess führen können, der Prüfungen einschließt. Doch aus den Stellungnahmen mehrerer Verwender lässt sich derzeit auch schließen, dass es in den meisten Fällen mehrere Quellen gibt. Es sei zudem darauf hingewiesen, dass Antidumpingmaßnahmen nicht bestimmten Lieferanten den Zugang zum Unionsmarkt verwehren sollen - denn jede vorgeschlagene Maßnahme soll nur den fairen Handel wiederherstellen und eine verzerrte Marktsituation korrigieren.
(139)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen gegenüber chinesischen Glasfasern wahrscheinlich nicht zu einer vorübergehenden Einstellung der Rohstofflieferungen an die Verwenderindustrie führen wird.
3.3. Unmöglichkeit der Weitergabe von Kostensteigerungen und verschärfter Wettbewerb durch nachgelagerte Waren aus Drittländern
(140)
Mehrere Verwender wandten ein, dass es ihnen nicht möglich wäre, die gestiegenen Glasfaserpreise an die Abnehmer ihrer Waren weiterzugeben. Diese Verwender gaben an, dass es auf den Märkten ihrer Waren einen harten Wettbewerb gebe und dass ihre Abnehmer bei einer Preiserhöhung einfach den Lieferanten wechseln würden.
(141)
Angesichts der unterschiedlichen Verwender ist es schwierig, insgesamt zu beurteilen, ob die Verwenderunternehmen die möglichen Kostensteigerungen an ihre Abnehmer weitergeben könnten. Dennoch kann auf der Grundlage der Fragebogenantworten der Verwender angenommen werden, dass, selbst wenn ein Verwender die Kostensteigerung zum Großteil nicht weitergeben könnte, sein Umsatz und seine Rentabilität in den meisten Fällen nur in begrenztem Maße davon betroffen wären.
(142)
Was den Wettbewerb betrifft, so äußerten zudem mehrere Verwender die Sorge, dass die Einführung von Antidumpingzöllen auf dem nachgelagerten Markt zu einer Verschärfung des Wettbewerbs durch Lieferanten aus Drittländern führen würde, da nachgelagerte Waren keinen Schutzmaßnahmen unterliegen, und dass es zu einer Verlagerung der Einfuhren aus der VR China von Glasfasern auf nachgelagerte Waren wie Verbundwerkstoffe, Gewebe und Rotorblätter aus Verbundwerkstoffen für Windkraftanlagen kommen würde. Es wurde vorgebracht, dass es bereits auf vielen dieser Märkte Wettbewerb durch die VR China gäbe und dass es nur folgerichtig wäre, wenn sich dieser Wettbewerb durch die Einführung von Maßnahmen gegenüber Glasfasern verschärfen würde. Daher, so wurde argumentiert, würde die Verwenderindustrie nicht nur höhere Preise für ihre Glasfasern zahlen müssen, sondern sie müsste sich auch dem verschärften Wettbewerb stellen. Angesichts dieser Rahmenbedingungen, so die weitere Argumentation, wäre es nicht möglich, den wesentlichen Teil von Preiserhöhungen an die Abnehmer weiterzugeben.
(143)
Diesbezüglich sei angemerkt, dass die Tatsache, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen zu einem verschärften Wettbewerb führen könnte, kein Grund für die Nichteinführung dieser Maßnahmen sein kann, sofern diese gerechtfertigt sind. Die europäische glasfaserverwendende Industrie hat dieselben Rechte wie die glasfaserverarbeitende Industrie, und sie wäre voll berechtigt, sich auf das EU-Handelsrecht zu berufen und eine Antidumpinguntersuchung für ihre Ware zu beantragen, sofern sie hinreichend repräsentativ ist und Anscheinsbeweise für schädigendes Dumping vorlegen kann.
(144)
Daher kann das vorstehende Argument bezüglich einer möglichen Verschärfung des Wettbewerbs durch nachgelagerte Ware aus Drittländern nicht den Verzicht auf Antidumpingmaßnahmen rechtfertigen.
3.4. Lieferengpässe
(145)
Mehrere Verwender führten an, dass es nach dem UZ bereits Lieferengpässe auf dem Unionsmarkt gebe und dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen diese Situation verschärfen würde, da dies zum Rückgang der Einfuhren aus der VR China führen würde, die aber aufgrund der hohen und steigenden Nachfrage notwendig seien.
(146)
Die Antragsteller bestätigten, dass es bei bestimmten Warengruppen, die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellt werden, Lieferengpässe gebe; sie sahen diese jedoch wegen knapper Bestände infolge der Erholung des Marktes nach der Wirtschaftskrise als temporär an. Sie erklärten ferner, der Wirtschaftszweig der Union wäre in der Lage, die vorhergesagte steigende Nachfrage seitens der nachgelagerten Industrien in der EU zu befriedigen, insbesondere durch die Nutzung ihrer freien Kapazitäten, die leicht wieder in Betrieb genommen werden könnten, durch weitere technologische Verbesserungen und Umbauten von Schmelzöfen, falls wieder eine gute Rentabilität erzielt werden würde.
(147)
In diesem Zusammenhang ist zunächst darauf hinzuweisen, dass der Zweck von Antidumpingmaßnahmen darin besteht, unfaire Handelspraktiken, die den Wirtschaftszweig der Union schädigen, zu beseitigen und auf dem EU-Markt wieder einen wirksamen Wettbewerb herzustellen, nicht jedoch darin, Einfuhren zu verhindern. Daher wird der Unionsmarkt durch die vorgeschlagenen Maßnahmen nicht gegen ausführende Hersteller aus der VR China abgeschottet, auch wenn das EU-Preisniveau der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China nach der Einführung von Antidumpingmaßnahmen höchstwahrscheinlich ansteigen würde, und somit ist die Präsenz von Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China auf dem Unionsmarkt weiterhin möglich.
(148)
Was die Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union betrifft, etwaige fehlende Lieferungen chinesischer Glasfasern auszugleichen, so sei angemerkt, dass die derzeitige Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union den Schluss zulässt, dass das Angebot auf dem Markt die Nachfrage vollständig abdecken könnte. Sogar die gesamten 116 413 Tonnen chinesischer Glasfasereinfuhren im UZ könnten theoretisch durch die freien Kapazitäten des Wirtschaftszweigs der Union abgedeckt werden, die im UZ auf fast 200 000 Tonnen geschätzt wurden.
(149)
Angesichts der vorstehenden Ausführungen kann der vorläufige Schluss gezogen werden, dass sich das Problem möglicher Lieferengpässe durch eine höhere Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union, durch andere Einfuhren sowie durch nicht gedumpte Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China lösen lässt.
4. Schlussfolgerungen zum Unionsinteresse
(150)
Zusammenfassend ist zu sagen, dass die Einführung von Maßnahmen gegenüber gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China dem Wirtschaftszweig der Union die Möglichkeit bieten würde, seine Lage durch gesteigerte Absatzmengen, höhere Verkaufspreise und größere Marktanteile zu verbessern. Einige nachteilige Auswirkungen in Form höherer Kosten für bestimmte Verwender sind nicht auszuschließen, dürften jedoch durch die zu erwartenden Vorteile für die Hersteller und ihre Lieferanten ausgeglichen werden.
(151)
Angesichts des Vorstehenden wird der vorläufige Schluss gezogen, dass es keine zwingenden Gründe gibt, die gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware aus der VR China sprechen. Diese vorläufige Beurteilung könnte jedoch nach der Stellungnahme interessierter Parteien weitere sorgfältige Analysen erfordern.
G. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(152)
Angesichts der Schlussfolgerungen hinsichtlich Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(153)
Die vorläufigen Maßnahmen gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China sollten in einer Höhe festgesetzt werden, die zur Beseitigung der durch die gedumpten Einfuhren verursachten Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ausreicht, ohne dass die ermittelte Dumpingspanne überschritten wird. Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde davon ausgegangen, dass etwaige Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und insgesamt den angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, erzielt werden könnte.
(154)
Der Wirtschaftszweig der Union brachte vor, bei der Ermittlung der Schadensbeseitigungsschwelle sollte eine Zielgewinnspanne von 12 % bis 15 % angenommen werden. Aus den bisher vorgelegten Beweisen geht jedoch nicht zweifelsfrei hervor, dass dies der notwendige Mindestgewinn ist, um die Existenzfähigkeit dieses Geschäftsbereichs des Wirtschaftszweigs der Union sicherzustellen. Mangels fundierter Beweise für die Notwendigkeit einer höheren Zielgewinnspanne wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass eine Zielgewinnspanne von 5 % für die Ermittlung der Schadensbeseitigungsschwelle angemessen erscheint.
(155)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware ermittelt. Bei der Festsetzung des nicht schädigenden Preises wurde vom Preis ab Werk die tatsächliche Gewinnspanne abgezogen und zu dem so ermittelten Kostendeckungspreis die obengenannte Zielgewinnspanne addiert.
(156)
Daraus ergeben sich die folgenden vorläufig festgesetzten Schadensbeseitigungsschwellen:
Unternehmen
Schadensbeseitigungsschwelle
New Changhai Group
61,4 %
Andere kooperierende Unternehmen
104,2 %
Übrige
104,2 %
2. Vorläufige Maßnahmen
(157)
Aus den dargelegten Gründen sollte gemäß Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung nach der Regel des niedrigeren Zolls ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China in Höhe der festgestellten Dumpingspanne festgesetzt werden, da diese in allen Fällen niedriger ist als die festgestellte Schadensbeseitigungsschwelle.
(158)
Angesichts der sehr hohen Mitarbeit der chinesischen ausführenden Hersteller wird für kooperierende ausführende Hersteller, denen keine individuelle Behandlung oder Untersuchung gewährt wurde, und für nicht kooperierende ausführende Hersteller derselbe vorläufige Zollsatz festgelegt. Auf dieser Grundlage werden folgende Zollsätze vorgeschlagen:
Unternehmen
Vorläufiger Zoll
New Changhai Group
8,5 %
Andere kooperierende Unternehmen
43,6 %
Alle übrigen Unternehmen
43,6 %
(159)
Die in dieser Verordnung angegebenen unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Sie spiegeln damit die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(160)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (4) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe, die beispielsweise mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten in Zusammenhang stehen. Sofern erforderlich wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(161)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der Zollsatz für alle übrigen Unternehmen nicht nur für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller gelten, sondern auch für die Hersteller, die im UZ keine Ausfuhren in die Union tätigten.
H. SCHLUSSBESTIMMUNG
(162)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb deren die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Maßnahmen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Glasstapelfasern mit einer Länge von 50 mm oder weniger, Glasfaserrovings - ausgenommen getränkten und beschichteten Glasfaserrovings mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) -, Garnen aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen getränkten und beschichteten Garnen mit einem Glühverlust von mehr als 3 % (gemäß der ISO-Norm 1887) - sowie Matten aus Glasfaserfilamenten - ausgenommen Matten aus Glaswolle -, mit Ursprung in der Volksrepublik China, die derzeit unter den KN-Codes 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 und ex 7019 31 00 (TARIC-Codes 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 und 7019310099) eingereiht werden.
2. Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll (%)
TARIC-Zusatzcode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. und Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alle übrigen Unternehmen
43,6
A999
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die Einzelheiten der wesentlichen Tatsachen und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten der vorliegenden Verordnung Bemerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 15. September 2010
REGULAMENTUL (UE) NR. 812/2010 AL COMISIEI
din 15 septembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea
(1)
La 17 decembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țară în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 de către APFE - European Glass Fiber Producers Association (Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu. Plângerea conținea elemente de probă care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și asociațiile acestora, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, importatori și producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în timpul perioadei de anchetă (1 octombrie 2008 - 30 septembrie 2009).
(6)
Opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China și șapte producători sau grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. După examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mare de producători-exportatori și producători din Uniune care și-au manifestat intenția de a coopera, s-a decis că trebuie să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește acești producători (a se vedea considerentele 12 și 13 de mai jos).
(7)
În ceea ce privește importatorii independenți, în etapa de eșantionare a anchetei, numai trei importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis să nu se aplice eșantionarea și să se trimită chestionare tuturor importatorilor care s-au manifestat.
(8)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion au solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau TI în cazul în care ancheta ar stabili că acestea nu îndeplinesc condițiile necesare pentru TEP.
(9)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(10)
Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor și tuturor utilizatorilor cunoscuți și asociațiilor de utilizatori cunoscute. Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, din partea tuturor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi importatori și a 13 utilizatori.
(11)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului sau a riscului de prejudiciu care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți.
(a)
Producători-exportatori din RPC
-
Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import și Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. și Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), și
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
(b)
Producători din Uniune
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovacia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Franța
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Țările de Jos
(c)
Utilizatori din Uniune
-
Sabic Europe BV, Sittard, Țările de Jos și Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Țările de Jos
(d)
Producător din țara analogă
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcia.
3. Eșantionarea
(12)
Din cei opt producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a selecționat un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă din trei (grupuri de) societăți (afiliate), care reprezintă peste 70 % din volumul de exporturi al părților cooperante din RPC către UE. Părțile interesate au fost consultate în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază și nu au ridicat nicio obiecție.
(13)
În ceea ce privește producătorii din Uniune, șapte au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din Uniune, cei/cele mai mari în ceea ce privește vânzările și producția, reprezentând 64% din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune.
4. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă și care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(16)
Produsul în cauză este materia primă cel mai des utilizată pentru a consolida rășinile termoplastice și termorezistente din industria materialelor compozite. Materialele compozite care rezultă (materiale plastice armate cu fibră de sticlă) se utilizează în multe ramuri industriale: industria autovehiculelor, electrică/electronică, a generatoarelor eoliene, a construcțiilor, a rezervoarelor/conductelor, a bunurilor de consum, aerospațială/militară etc.
(17)
Există patru tipuri de bază de produse din fibră de sticlă cu filament continuu vizate de prezenta procedură, și anume fire tăiate, semitort, covorașe (cu excepția celor din vată de sticlă) și fire. Ancheta a arătat că, în ciuda diferențelor privind forma și a diferențelor posibile privind aplicațiile finale ale diverselor tipuri, aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt utilizate în general în aceleași scopuri. Totuși, s-a stabilit că șuvițele nu au aceleași caracteristici chimice, fizice și tehnice de bază deoarece acestea nu sunt produse din fibră de sticlă cu filament continuu, ci fire discontinue cu lungimi neregulate. De asemenea, ancheta a arătat că anumite tipuri foarte specifice de semitort și anumite tipuri foarte specifice de fire, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 12 00 și 7019 19 10, ar trebui să fie excluse, având în vedere faptul că aceste tipuri fac obiectul unui tratament special prin acoperire și impregnare și prezintă o pierdere prin ardere de mai mult de 3 %, fapt ce determină caracteristici fizice și chimice diferite.
(18)
Mai mulți utilizatori de fire din aval au susținut că acestea ar trebui să fie excluse în totalitate din definiția produsului care face obiectul procedurii, ținând seama de baza de producție aproape inexistentă din Uniune, precum și de lipsa posibilității de a substitui firele cu alte tipuri de produs.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a arătat că există cel puțin o posibilitate de substituire într-un singur sens în ceea ce privește cererea (și anume, firul poate fi utilizat în cazul mai multor aplicații în locul altor tipuri chiar dacă - dat fiind prețul relativ ridicat al firelor - aceasta nu ar fi întotdeauna o opțiune viabilă din punct de vedere economic), iar baza de producție limitată a unui anumit tip de produs nu poate fi, în sine, un motiv de excludere a acestui tip din definiția produsului care face obiectul procedurii, atât timp cât are aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază cu alte tipuri. Având în vedere faptul că firele din fibră de sticlă cu filament continuu au aceleași caracteristici esențiale cu alte produse din fibră de sticlă cu filament continuu și că sunt interschimbabile într-o anumită măsură, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru excluderea firelor din definiția produsului. Totuși, se remarcă faptul că se va acorda atenție specială evaluării, în continuare, a acestei cereri.
2. Produsul similar
(20)
S-a constatat că produsul în cauză și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analogă, precum și produsele din fibră de sticlă cu filament continuu fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici și utilizări fizice, chimice și tehnice de bază. În consecință, respectivele produse sunt considerate provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(21)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1) - (6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(22)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului;
2.
registrele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile;
3.
nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;
4.
certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;
5.
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.
(23)
În ancheta actuală, cei trei producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (denumit în continuare „CPIC”);
-
Jushi Group și;
-
New Changhai Group.
(24)
Pentru toți producătorii-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile comunicate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză.
(25)
Ancheta a stabilit că doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(26)
Un producător-exportator sau un grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în special, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Majoritatea membrilor din consiliul de administrație au fost numiți de către o societate deținută în mod majoritar de către stat. În consecință, statul a putut împiedica, cu succes, luarea oricărei decizii. Astfel, este clar că statul joacă un rol major în procesele decizionale ale societății. În plus, societatea nu a putut demonstra că deține un set clar de registre contabile care sunt auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, deoarece venitul impozabil al societății nu a fost comunicat în mod corect în situațiile financiare.
(27)
De asemenea, celălalt producător-exportator sau grup de producători-exportatori inclus în eșantion nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale sunt suficient de independente de intervenția statului. Doi comercianți din grup sunt întreprinderi deținute de stat. De asemenea, statul poate interveni în mod semnificativ în procesul decizional al unui producător-exportator din grup, datorită dreptului de veto implicit, prin intermediul directorului care reprezintă societatea-mamă deținută de către stat. Acest producător este, la rândul său, societatea-mamă și acționarul majoritar pentru alți doi producători-exportatori din grup și, astfel, statul poate interveni, de asemenea, în mod semnificativ în procesul lor decizional. Mai mult, trei producători-exportatori din grup nu au putut arăta că îndeplinesc criteriul 2, deoarece, în cazul a doi din aceștia, regimul fiscal preferențial nu a fost menționat în situațiile financiare, în timp ce, pentru al treilea, auditul nu părea să fie independent. În plus, cinci societăți din grup nu au îndeplinit criteriul 3 (în special datorită prețurilor care nu sunt orientate către piață pentru drepturile de utilizare a terenurilor).
(28)
Un producător-exportator inclus în eșantion, alcătuit dintr-un grup de două societăți afiliate, a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) și că i se poate acorda TEP.
(29)
În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a doi producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori incluși în eșantion, pentru care s-a propus să nu se acorde TEP. Cu toate acestea, niciuna din observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile în această privință.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(30)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
-
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
-
intervenția statului nu este de asemenea natură încât să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorilor individuali le sunt aplicate niveluri diferite de taxe.
(31)
Cele două societăți sau grupul de societăți incluse în eșantion, menționate mai sus, cărora li s-a refuzat TEP, au solicitat, de asemenea, TI pentru eventualitatea în care nu li s-ar acorda TEP.
(32)
Din informațiile disponibile a reieșit că atât societățile, cât și grupul de societăți în cauză nu au demonstrat că îndeplinesc cumulativ toate cerințele de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI. Îndeosebi, s-a stabilit că societățile nu îndeplinesc criteriile enunțate la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază referitor la faptul că majoritatea acțiunilor sunt deținute de persoane private sau că sunt suficient de independente de stat pentru că, astfel cum se explică în considerentele 26 și 27, s-a constatat că toate societățile erau deținute sau controlate în final, în mod majoritar, de către stat. De asemenea, astfel cum s-a menționat mai sus, s-a constatat că aceste (grupuri de) societăți nu au demonstrat că îndeplinesc criteriul stabilit la articolul 9 alineatul (5) litera (e), și anume că procesul lor decizional este independent de intervenția semnificativă a statului, permițând eludarea măsurilor, în cazul în care societăților li s-au aplicat niveluri diferite ale taxei. Prin urmare, cererile acestora pentru TI au trebuit să fie respinse.
(33)
Prin urmare, s-a concluzionat că TI nu ar trebui acordat niciunuia din producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori incluși în eșantion, cărora li s-a refuzat TEP.
3. Valoarea normală
3.1. Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP
(34)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, pentru producătorul-exportator respectiv, dacă vânzările sale interne totale de produse din fibră de sticlă continuă erau reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar erau reprezentative.
(35)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societățile cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau foarte asemănătoare cu tipurile vândute la export către Uniune.
(36)
Pentru fiecare tip de produs vândut de producătorul-exportator pe piața sa internă și considerat comparabil cu tipul de produse din fibră de sticlă continuă vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat în jur de 5 % din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune. Ancheta a stabilit că pentru toate tipurile de produs, cu excepția a patru, vânzările interne erau reprezentative.
(37)
Ulterior, Comisia a examinat dacă fiecare tip de produs în cauză, comercializat pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(38)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului de vânzare era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul în cauză.
(39)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului în cauză.
(40)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(41)
Ancheta a stabilit că vânzările profitabile pentru toate tipurile de produs comparabile, cu excepția unuia, reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au fost utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală. Pentru un tip de produs s-au folosit numai vânzările profitabile. Pentru vânzările celor patru tipuri de produs care nu erau vândute în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a utilizat pentru valoarea normală prețuri interne reprezentative ale tipurilor foarte asemănătoare, ajustate în mod corespunzător.
3.2. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(a) Țara analogă
(42)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda TEP, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă.
(43)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Turcia ca țară analogă adecvată în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își formuleze observațiile în acest sens.
(44)
Două părți interesate s-au manifestat și au afirmat că Turcia nu ar fi o țară analogă adecvată, fără să motiveze, totuși, acest lucru. O altă parte interesată a făcut observații în legătură cu alegerea țării analoage și a sugerat că, dimpotrivă, India ar trebui utilizată, deoarece s-ar situa la un nivel de dezvoltare comparabil cu RPC; piețele ar fi comparabile deoarece în ambele piețe aplicațiile de energie eoliană ar fi foarte importante, iar tipurile comparabile ar fi produse în mod similar. Mai mult, piața indiană a fost descrisă ca fiind o piață deschisă, cu importuri semnificative. În cele din urmă, s-a menționat că accesul la materiile prime ar fi comparabil în ambele țări.
(45)
Comisia a căutat cooperarea producătorilor de produs similar din Turcia, Canada, SUA, Republica Coreea și India. Cu toate acestea, numai unicul producător turc și-a exprimat intenția de a coopera și a furnizat un răspuns la chestionar.
(46)
Este recunoscut faptul că Turcia este o țară analogă reprezentativă în ceea ce privește volumul vânzărilor interne. Cu toate acestea, ar trebui să fie construită valoarea normală pentru un tip de produs similar care nu este produs în Turcia. De asemenea, se remarcă faptul că ancheta antidumping în curs de desfășurare a Turciei privind importurile de produse din fibră de sticlă cu filament continuu indică o posibilă depreciere a prețurilor pe piața internă turcă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Turcia a fost singura țară care a fost de acord să coopereze în cadrul aceste anchete, se concluzionează, provizoriu, că Turcia ar trebui utilizată ca țară analogă.
(b) Determinarea valorii normale
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, în conformitate cu metodologia generală prevăzută anterior pentru grupul de societăți cărora li s-a acordat TEP. În cazul în care tipurile de produs de pe piața internă a țării analoage au fost vândute toate în pierdere sau în cazul în care nu au fost vândute tipuri asemănătoare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.
4. Prețul de export
(48)
În majoritatea cazurilor, produsul în cauză a fost exportat unor clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit.
(49)
În cazul unora din vânzările la export ale unui producător-exportator către societățile sale afiliate din Uniune, s-a stabilit că acestea erau pentru utilizare captivă și, în consecință, nu au fost utilizate pentru calcularea provizorie a dumpingului.
5. Comparația
(50)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate. S-a acordat o ajustare pentru taxele indirecte, navlul maritim și asigurări, navlul în țara exportatoare, etapa comercială (pentru diferențele din canalul de distribuție), cheltuielile de garanție, costurile de credit și taxele bancare.
6. Marjele de dumping
(51)
Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(52)
Pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat, cărora li s-a acordat TEP, a fost stabilită o marjă de dumping individuală pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(53)
Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP sau TI și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie a celor trei societăți/grup de societăți incluse în eșantion.
(54)
Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 100 % din toate importurile din RPC în decursul PA, pentru societățile care nu cooperează, marja națională a fost stabilită folosind cea mai mare dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți incluse în eșantion.
(55)
Pe această bază, nivelurile provizorii de dumping sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
New Changhai Group
8,5 %
Alte societăți cooperante
43,6 %
Altele
43,6 %
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(56)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Șapte din acești 11 producători au cooperat în cadrul anchetei. Acești șapte producători erau toți membri ai reclamantului și s-a constatat că reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Din ceilalți patru producători din Uniune, unul era, de asemenea, reclamant, doi au sprijinit în mod activ reclamantul, în timp ce al patrulea nici nu l-a sprijinit, nici nu i s-a opus. Prin urmare, se consideră că acești 11 producători constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(57)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 13 de mai sus, a fost selectat un eșantion de trei producători care reprezintă aproximativ 64 % din totalul producției din Uniune. Deoarece doi din acești producători erau grupuri de societăți afiliate, cu mai multe entități de producție în Uniune, eșantionul a fost alcătuit din nouă societăți individuale în total.
(58)
Unele părți interesate au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion nu ar trebui considerați ca reprezentând industria din Uniune, dat fiind faptul că toți trei au, în China, producători afiliați care fabrică produsul în cauză. Ancheta a confirmat că, într-adevăr, doi din cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au, în China, societăți producătoare afiliate. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ciuda relației, acești doi producători din Uniune incluși în eșantion nu s-au comportat în vreun mod care să facă nefiabile concluziile anchetei. Volumul pe care acești producători din Uniune le-a importat de la societățile lor afiliate din RPC este limitat (mai puțin de 4 % din importurile din RPC). În plus, aceste importuri pot fi considerate ca fiind neglijabile prin comparație cu producția totală a producătorilor în cauză din Uniune, care nu ar trebui, sub nicio formă, să fie văzuți ca importatori deoarece sunt, în mod clar, adevărați producători de fibră de sticlă. În cele din urmă, indicatorii de prejudiciu care se referă la producătorii în cauză din Uniune nu au fost afectați de aceste importuri limitate. Ținând cont de cele de mai sus, Comisia a considerat că nu există motive pentru a exclude vreunul din producătorii din Uniune incluși în eșantion din definiția industriei din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Consumul din Uniune
(59)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat.
(60)
Consumul din Uniune a scăzut mult, cu 24 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul a înregistrat o ușoară creștere în 2007 și prima jumătate a lui 2008.
Tabelul 1
Consumul din Uniune
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indexat
100
106
105
76
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping
(61)
Volumul importurilor din RPC ale produsului în cauză pe piața Uniunii a crescut în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, importurile din RPC au crescut cu peste 50 %. În special, între 2006 și 2008, importurile din RPC au crescut mai mult de dublu. Ele au înregistrat o scădere în PA, prin comparație cu 2008, însă nivelul acestei scăderi (25 %) a fost mai redus decât cel al scăderii consumului (28 %).
Tabelul 2
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indexat
100
158
202
151
3.2. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
(62)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a crescut în continuu pe parcursul perioadei examinate. În PA, importurile chineze au deținut o cotă de piață de 15,6 %, ceea ce reprezintă aproape dublul cotei lor de piață în 2006.
Tabelul 3
Importurile din RPC (cotă de piață)
2006
2007
2008
PA
Cotă de piață (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indexat
100
149
191
198
3.3. Prețurile
(a) Evoluția prețurilor
(63)
Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Prețurile medii ale importurilor din RPC au rămas în general stabile pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru s-a putut remarca în ciuda unei creșteri mondiale semnificative a prețurilor materiilor prime utilizate pentru fabricarea fibrelor de sticlă cu filament continuu în timpul perioadei examinate (astfel cum se arată, de asemenea, în tabelul 18).
Tabelul 4
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
PA
Medie preț/tonă (EUR)
930
936
970
943
Indexat
100
101
104
101
(b) Subcotarea prețurilor
(64)
O comparație a prețurilor în funcție de tip a fost efectuată între prețurile de vânzare ale producătorilor-exportatori chinezi practicate în Uniune și cele ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion către clienți independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. În cazul în care a fost necesar, au fost aplicate ajustări pentru a se putea ține cont de diferențele privind etapa comercială și costurile post-import.
(65)
Comparația a arătat că, în decursul PA, importurile produsului în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune, atunci când sunt exprimate sub formă de procentaj al acesteia, cu 23 % până la 39 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Remarci preliminare
(66)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează starea industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos au legătură cu întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și cu producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori.
4.2. Producția
(67)
Volumele de producție ale Uniunii au rămas relativ stabile din 2006 în 2008, însă au scăzut brusc pe parcursul PA.
Tabelul 5
Industria - producția din Uniune
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indexat
100
103
101
63
4.3. Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(68)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a evoluat după cum urmează:
Tabelul 6
Industria din Uniune- capacitatea de producție
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Capacitate (tone)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indexat
100
100
102
89
Utilizarea capacității (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexat
100
103
100
71
(69)
Pe parcursul PA; capacitatea de producție era redusă. Într-adevăr, având în vedere scăderea accentuată a prețurilor și pierderea de cote de piață cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, mai multe linii de producție au fost demontate, temporar închise sau reduse. În ciuda acestei scăderi a capacității de producție, nivelul utilizării capacității a scăzut de la 86 % la 61 %, adică cu 29 %.
4.4. Stocurile
(70)
Tabelul de mai jos arată că stocurile au scăzut întâi în 2007, când consumul era în creștere, dar că apoi au crescut puternic în 2008, având în vedere scăderea bruscă a cererii în ultimele trei luni ale acelui an. Pe parcursul PA, nivelul stocurilor a revenit la valori mai normale.
Tabelul 7
Industria din Uniune - stocuri
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indexat
100
82
139
92
4.5. Volumul vânzărilor (ansamblul industriei din Uniune)
(71)
Volumul vânzărilor tuturor producătorilor din Uniune pe piața UE, inclusiv vânzările pentru utilizare captivă, a evoluat după cum urmează:
Tabelul 8
Industria din Uniune - vânzări UE (volume)
toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indexat
100
101
96
70
(72)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune, în ansamblu, a scăzut cu 30 %. În 2007, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 6 % (astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu numai 1 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. În consecință, în 2008 și în timpul PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut puternic.
4.6. Cota de piață (ansamblul industriei din Uniune)
(73)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut puternic în 2007 și 2008, după care s-a înregistrat o ușoară redresare în timpul PA. Cu toate acestea, în ansamblu, industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei examinate, în timp ce, astfel cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 9
Industria din Uniune - cota de piață a UE
toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Cota de piață a UE (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indexat
100
95
91
93
4.7. Prețuri de vânzare
(74)
În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că industria din Uniune nu a putut să mărească prețurile de vânzare către clienți independenți pe parcursul perioadei examinate. Dimpotrivă, prețurile medii de vânzare au scăzut cu 2 %, ceea ce este cu atât mai remarcabil cu cât prețurile materiilor prime au crescut. De fapt, industria din Uniune nu a avut posibilitatea de a reflecta în prețurile de vânzare creșterea costurilor legate de materiile prime, datorită presiunii asupra nivelurilor prețurilor de pe piața Uniunii, exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
Tabelul 10
Industria din Uniune - vânzări UE (prețuri medii)
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
EUR/tonă
1 179
1 166
1 192
1 159
Indexat
100
99
101
98
4.8. Ocuparea forței de muncă
(75)
Nivelul ocupării forței de muncă al producătorilor din Uniune arată că industria din Uniune a raționalizat producția de-a lungul perioadei examinate, având drept obiectiv reducerea costurilor de fabricație și contrabalansarea creșterii costurile materiilor prime. Într-adevăr, numărul de angajați a scăzut cu 20 de puncte procentuale pe parcursul întregii perioade, cu o scădere de 15 puncte procentuale concentrată în perioada cuprinsă între 2007 și PA.
Tabelul 11
Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
4 114
3 890
3 705
3 302
Indexat
100
95
90
80
4.9. Productivitatea
(76)
În urma eforturilor industriei din Uniune, descrise în considerentul anterior, productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune a crescut semnificativ în 2007 și 2008. Această evoluție pozitivă s-a inversat în timpul PA, având drept rezultat o pierdere globală a productivității de 21 % pe parcursul perioadei examinate. Această inversare a productivității s-a datorat parțial scăderii bruște a cererii și parțial faptului că importurile care fac obiectul unui dumping din RPC subcotează mult prețurile practicate de industria din Uniune, ceea ce a avut drept rezultat o scădere substanțială a producției și, astfel, o creștere a ocupării forței de muncă per unitate de fibră de sticlă produsă.
Tabelul 12
Industria din Uniune - productivitatea
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
tone/angajat
121
131
136
95
Indexat
100
108
113
79
4.10. Salariile
(77)
Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că salariile medii anuale au crescut ușor în 2007 și 2008, însă au scăzut în PA. Pe parcursul întregii perioade, costurile salariale unitare au scăzut cu 3 %. Totuși, această scădere ar fi fost mai explicită în cazul în care sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.
Tabelul 13
Industria din Uniune - costurile forței de muncă
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
salarii anuale (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexat
100
101
103
97
4.11. Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
(78)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procentaj al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În cadrul stabilirii rentabilității producătorilor din Uniune, cifrele verificate au fost corectate pentru a împiedica ca această analiză să fie influențată de aspecte extraordinare specifice societății care au avut un impact disproporționat asupra cifrelor profitului acelor societăți într-o perioadă dată. În urma acestor corecții, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion și randamentul investițiilor legat de vânzările produsului similar în Uniune au evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 14
Industria din Uniune - rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
profit net (ca % din cifra de afaceri)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
După cum arată tabelele de mai sus, industria din Uniune a putut atinge niveluri limitate ale profitului pe parcursul celei mai mari părți din perioada examinată, excepție făcând anul 2007, când nivelul mediu de rentabilitate a ajuns la 4,7 %. Profiturile s-au transformat într-o pierdere enormă în decursul PA: nivelul mediu al pierderii pentru industria din Uniune a ajuns la 15 %.
(80)
În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas mai degrabă limitat de-a lungul întregii perioade examinate, cu excepția anului 2007. În cele din urmă, în timpul PA, media RI din industria din Uniune a scăzut la - 16,8 %.
(81)
Situația financiară fragilă de mai sus exista în ciuda consumului crescut în perioada cuprinsă între 2006 și 2008, astfel cum s-a descris în considerentul 60 de mai sus și a eforturilor industriei din Uniune de a raționaliza costurile de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 75 și 76 de mai sus. Pe parcursul perioadei examinate, volumele de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, la un preț scăzut, care înregistrau o creștere puternică au afectat volumului vânzărilor industriei din Uniune și au avut drept rezultat, de asemenea, o scădere accentuată a prețurilor. Acești factori au avut un impact asupra situației financiare a industriei din Uniune. Acest lucru este cel mai bine ilustrat de pierderea dramatică de 15 % în decursul PA.
4.12. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(82)
Fluxul net de numerar provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează:
Tabelul 15
Industria din Uniune - fluxul de numerar
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
fluxul de numerar (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexat
100
50
22
-64
(83)
Tabelul de mai sus confirmă situația financiară fragilă a industriei din Uniune în perioada cuprinsă între 2006-2008 și deteriorarea dramatică înregistrată, în consecință, în timpul PA.
4.13. Investițiile
(84)
Pe parcursul perioadei examinate, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 16
Industria din Uniune - investiții
producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
investiții nete (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexat
100
52
109
71
(85)
Pe parcursul anilor de vârf 2006 și 2008, nivelul investițiilor a fost relativ ridicat în ceea ce privește reconstrucția furnalelor. În această industrie cu utilizare intensivă a capitalului, furnalele trebuie să fie reconstruite o dată la 7-10 ani, iar costurile legate de reconstrucția unui furnal pot ajunge între 8 milioane-13 milioane EUR (se specifică intervalul din motive de confidențialitate). O bună parte din celelalte costuri, mai structurale, pentru investiții mari se leagă de consumul de aliaj din filiere și, în consecință, de reconstrucția acestora.
4.14. Amploarea marjei de dumping reale
(86)
Marjele de dumping pentru importurile din RPC, astfel cum s-a specificat mai sus în considerentul 55 sunt foarte ridicate. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping nu poate fi considerat neglijabil.
5. Concluzie privind prejudiciul
(87)
În ciuda eforturilor serioase depuse de industria din Uniune pentru a-și spori competitivitatea, majoritatea indicatorilor de prejudiciu referitori la industria din Uniune au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate. Acest lucru se poate remarca în special atunci când se analizează indicatorii referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, în special randamentul investițiilor, fluxul de numerar și rentabilitatea, toate acestea evoluând în mod dramatic. În plus, indicatorii referitori la producție, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor și cota de piață au confirmat, de asemenea, o tendință care este, în mod clar, în curs de deteriorare.
(88)
În același timp, importurile de fibră de sticlă din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 39 % în timpul PA, iar industria din Uniune a pierdut 5 puncte procentuale din cota de piață în mai puțin de patru ani.
(89)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(90)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(91)
Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 51 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 98 %, de la 7,9 % la 15,6 %.
(92)
Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei examinate a coincis cu tendința de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 5,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 2 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri scăzute ale rentabilității care, în cursul PA, au fost negative.
(93)
De asemenea, este de remarcat faptul că, și în timpul PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC a continuat să crească. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a menționat și în considerentul 62 de mai sus, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au scăzut într-un ritm mai lent decât consumul din Uniune.
(94)
Anumite părți interesate au susținut că nu există legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Unul din argumentele aduse în această privință a fost că diferența de preț dintre prețurile de vânzare ale Chinei și ale Uniunii a fost destul de constantă pe parcursul întregii perioade examinate, în timp ce, concomitent, rentabilitatea industriei din Uniune a fluctuat. În această privință trebuie să se țină cont de faptul nu doar nivelul prețurilor, ci și volumul importurilor, deja la preț scăzut, care fac obiectul unui dumping, au pus o presiune puternică asupra vânzărilor industriei din Uniune. Mai mult, chiar dacă e posibil ca alți factori să fi jucat, de asemenea, un rol în starea agravată a industriei din Uniune, afectând astfel, într-o anumită măsură, evoluția rentabilității industriei din Uniune, sub nicio formă acest lucru nu poate atenua impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC care subcotează constant prețurile din Uniune, dat fiind, în special, că acest lucru a avut loc într-un ritm relativ stabil, în ciuda modificărilor pieței, precum creșterea și scăderea consumului sau evoluția prețurilor materiilor prime.
(95)
S-a prezentat un argument similar referitor la pretinsa absență a relației între cifrele industriei din Uniune privind rentabilitatea și evoluția cotei lor de piață. Într-adevăr, de exemplu, nivelurile de rentabilitate ale industriei din Uniune s-au ameliorat temporar din 2006 în 2007, în ciuda scăderii cotei lor de piață. Acest lucru s-a datorat, parțial, condițiilor intensificate de pe piața Uniunii în 2007 (a se vedea creșterea de 6 % a consumului din Uniune, astfel cum s-a menționat în considerentul 60 de mai sus). Totuși, mai important, în 2006 și 2007 industria din Uniune s-a concentrat asupra raționalizării producției sale prin reducerea costurilor de fabricație, ceea ce a avut un impact și asupra nivelurilor de rentabilitate a acestora. Un alt exemplu, între 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a crescut ușor, în timp ce nivelul rentabilității sale a înregistrat o scădere gravă de 15 %. Totuși, în aceeași perioadă, importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au putut, de asemenea, să își crească cota de piață, subcotând încă, în același timp, în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune. Acest lucru a avut drept rezultat pierderea enormă realizată de industria din Uniune. Într-adevăr, ambele cazuri de mai sus arată că unul sau doi indicatori separați nu pot, ei înșiși, să fie luați în considerare atunci când se măsoară efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra stării industriei din Uniune.
(96)
Pe baza celor de mai sus se concluzionează provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au intrat pe piața Uniunii în volume mari și în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe parcursul perioadei examinate au avut un impact deosebit de negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din țări terțe
(97)
Pe parcursul perioadei examinate, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 2 puncte procentuale, de la 17 % la 15 %. A doua din cele mai mari surse de importuri, Norvegia, deținea o cotă de piață de 3,3 % pe parcursul PA. Turcia avea o cotă de piață de 2,5 % pe parcursul PA, iar a patra din cele mai mari surse de importuri, SUA avea o cotă de piață mai mică de 2 % pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 17
Importurile din alte țări
Țară
2006
2007
2008
PA
Norvegia
Volum (tone)
34 990
28 834
35 410
24 993
Cotă de piață (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Preț mediu (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turcia
Volum (tone)
28 981
25 035
20 658
18 874
Cotă de piață (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Preț mediu (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
SUA
Volum (tone)
22 921
24 246
20 447
13 569
Cotă de piață (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Preț mediu (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Volum (tone)
9 541
25 569
35 200
12 601
Cotă de piață (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Preț mediu (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Volum (tone)
19 318
18 150
14 655
11 285
Cotă de piață (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Preț mediu (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
India
Volum (tone)
4 365
11 231
3 757
5 361
Cotă de piață (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Preț mediu (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republica Coreea
Volum (tone)
7 959
5 974
13 934
5 116
Cotă de piață (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Preț mediu (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonia
Volum (tone)
21 671
10 727
11 174
4 609
Cotă de piață (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Preț mediu (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexic
Volum (tone)
4 894
9 713
7 226
3 689
Cotă de piață (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Preț mediu (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Volum (tone)
4 136
3 309
2 196
2 244
Cotă de piață (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Alte țări
Volum (tone)
8 954
14 848
8 519
9 227
Cotă de piață (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Preț mediu (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Tabelul de mai sus, care se bazează pe date Eurostat, arată, de asemenea, că nivelurile prețurilor medii la frontiera Uniunii ale altor importuri sunt, în general, cu mult mai mari decât prețurile importurilor din RPC, astfel cum s-a rezumat în considerentul 63 de mai sus. Comparând aceste prețuri date de Eurostat cu prețurile de vânzare ale industriei din Uniune raportate în considerentul 74 de mai sus, importurile din Turcia păreau să subcoteze prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA. Cu toate acestea, importurile din Turcia reprezentau în PA o cotă de piață de numai 2,5 %, care se situează sub cota lor de piață în 2006. Mai mult, prețurile acestor importuri erau, în mod constant, în mare măsură superioare nivelurilor prețurilor importurilor din RPC, depășindu-le cu 14 %-23 %. Importurile din Malaysia, Taiwan și Republica Coreea par, de asemenea, să fie inferioare prețurilor industriei din Uniune; cu toate acestea, cotele lor de piață sunt, de asemenea, limitate și în scădere. Prin urmare, importurile din Turcia, Malaysia, Taiwan și Republica Coreea sau din oricare altă țară terță nu au fost considerate ca și când ar fi avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze provizoriu că importurile din alte țări nu au distrus legătura de cauzalitate dintre dumpingul constatat și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(99)
Mai multe părți au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat de criza economică, ceea ce a avut drept rezultat o scădere intensă a cererii.
(100)
Într-adevăr, între 2008 și PA s-a putut observa o scădere puternică a consumului din Uniune, astfel cum s-a afirmat în considerentul 60 de mai sus. Această scădere a ajuns la 28 % și este recunoscut faptul că este cauzată de criza economică care a afectat Uniunea în perioada respectivă. Majoritatea sectoarelor care utilizează produse care conțin produsul care face obiectul anchetei (industria automobilelor, energia eoliană, construcțiile etc.) au fost grav afectate de criză, acest lucru având drept rezultat, la începutul lanțului, o scădere a cererii pentru fibre de sticlă.
(101)
Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi, așadar, considerată ca un element care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, aceasta nu poate să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute din RPC, care fac obiectul unui dumping, pe piața Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar fi putut menține un nivel acceptabil al volumelor și prețurilor, limitând astfel efectele negative ale unei scăderi a consumului. Totuși, acest lucru ar fi fost posibil numai în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață. Mai mult, impactul importurilor chineze care fac obiectul unui dumping, care subcotează în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică.
(102)
Date fiind circumstanțele de mai sus, recesiunea economică nu poate fi considerată o posibilă cauză care distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
3.3. Evoluția volumelor de import din China și situația financiară a industriei din Uniune
(103)
Anumite părți interesate au susținut că nu există o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și situația financiară a industriei din Uniune, dat fiind faptul că aceasta a realizat cele mai bune niveluri de rentabilitate în anii în care importurile din RPC ale produsului în cauză se efectuau în cele mai mari volume, cele mai proaste performanțe fiind atunci când importurile din RPC au scăzut la cel mai mic nivel pe parcursul perioadei examinate.
(104)
În această privință, se remarcă în primul rând faptul că evoluția consumului, în special recesiunea economică de pe parcursul PA a avut, în mod cert, un efect atât asupra volumelor importurilor din RPC, cât și asupra situației financiare a industriei din Uniune, dat fiind caracterul mondial al crizei.
(105)
Cu toate acestea, astfel cum s-a afirmat deja mai sus, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune pe parcursul PA, și anume în timpul recesiunii economice. La aceasta s-a adăugat faptul că producătorii-exportatori din RPC au reușit să își crească în continuare, ușor, cota de piață, chiar și în perioada de recesiune economică, în timp ce industria din Uniune a înregistrat pierderi grave din cauza incapacității sale de a vinde la prețuri mai bune.
(106)
Într-adevăr, se poate considera că subcotarea de preț de mai sus, în paralel cu creșterea cotei de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu chiar mai mare industriei din Uniune decât s-ar fi întâmplat într-o perioadă fără consumul instabil datorat recesiunii economice.
(107)
Având în vedere cele de mai sus, sub nicio formă nu se poate concluziona că s-ar putea interpreta comparația doar a tendințelor volumelor importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și performanța financiară a industriei din Uniune ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.4. Scăderea vânzărilor la export și/sau vânzările pentru utilizare captivă ale industriei din Uniune
(108)
Anumite părți interesate au afirmat că deteriorarea rentabilității industriei din Uniune a fost cauzată de scăderea vânzărilor la export sau de scăderea producției pentru utilizare captivă mai degrabă decât de scăderea vânzărilor acestora în interiorul Uniunii. În această privință ar trebui să se reamintească, în primul rând, că, exceptând volumele de vânzări, toți indicatorii de prejudiciu, inclusiv rentabilitatea, au fost evaluați pe baza vânzărilor pe piața Uniunii către părți independente. Cu alte cuvinte, nici vânzările la export, nici vânzările pentru utilizare captivă nu au fost luate în calcul. În al doilea rând, este adevărat că volumul vânzărilor la export a scăzut într-un ritm puțin mai rapid decât vânzările Uniunii, însă nu este și cazul producției pentru utilizare captivă, care a reprezentat, pe parcursul perioadei examinate, între 22,4 % și 24,4 % din totalul vânzărilor Uniunii. Mai mult, având în vedere ponderea vânzărilor la export, prin comparație cu vânzările către UE ale industriei din Uniune (care fluctuează între 10 % și 14 % pe parcursul perioadei examinate), acestea nu pot fi considerate atât de semnificative încât să pună sub semnul întrebării legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. Prin urmare, acest argument se respinge.
3.5. Creșterea capacității industriei din Uniune și creșterea costului de producție
(109)
O parte interesată a afirmat că deteriorarea stării industriei din Uniune se datorează unei decizii eronate de a spori capacitățile. În această privință, ar trebui să se menționeze în primul rând că piața fibrelor de sticlă a fost, timp de mai mulți ani, o piață în creștere, iar decizia de a spori capacitatea în anumite fabrici nu poate fi considerată ca o planificare nerezonabilă a activităților în contextul creșterii consumului. Mai mult, se remarcă faptul că, în ansamblu, pe parcursul perioadei examinate, capacitatea industriei din Uniune a scăzut, de fapt (a se vedea considerentul 68 de mai sus).
(110)
În orice caz, trebuie remarcat faptul că industria din Uniune a reușit să reducă costul per unitate de materii prime principale, în ciuda creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul perioadei examinate:
Tabelul 18
Costul materiei prime și costul per unitatea de fibră de sticlă produsă
2006
2007
2008
PA
Prețul/tonă de materie primă (3)
100
106
104
102
Costul materiei prime/tonă de fibră de sticlă (3)
100
99
97
94
(111)
Evoluția de mai sus a costului materiei prime per unitatea de fibră de sticlă produsă s-a datorat investițiilor care vizează creșterea eficienței și a competitivității. Într-adevăr, industria din Uniune a pus în aplicare mai multe măsuri de ameliorare și raționalizare a proceselor și costurilor de producție pe parcursul perioadei examinate.
(112)
În ceea ce privește costurile forței de muncă, astfel cum s-a precizat deja în considerentele 75-77 de mai sus, industria din Uniune și-a redus numărul de angajați cu 20 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce salariile medii au scăzut chiar fără să se excludă impactul plăților compensatorii destul de mari.
(113)
Din motivele de mai sus, argumentul conform căruia starea deteriorată a industriei din Uniune a fost de fapt cauzată de creșterea costurilor de producție, posibil datorită ineficiențelor sau costurilor ridicate ale forței de muncă, este, prin urmare, respins.
3.6. Competitivitatea importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul autoprovocat de producătorii chinezi afiliați
(114)
S-a susținut că mai degrabă scara de producție și tehnologia modernă aplicate de exportatorii chinezi, decât dumpingul produsului care face obiectul anchetei au cauzat prejudiciul. De fapt, în ansamblu, se poate stabili că producătorii din Uniune au, de asemenea, scară de producție mare, precum și procese de producție actualizate.
(115)
O parte interesată a afirmat că industria din Uniune ar fi putut, de fapt, să își cauzeze prejudiciul autoprovocat de către importurile de la producătorii chinezi care le sunt afiliați. În acest context, trebuie să se remarce faptul că, astfel cum s-a afirmat în considerentul 58 de mai sus, volumul acestor importuri a fost foarte limitat, atât în ceea ce privește producția industriei din Uniune, cât și importurile produsului în cauză din RPC.
(116)
Prin urmare, nici absența competitivității, nici importurile de la producătorii chinezi afiliați nu au putut fi considerate ca un factor care distruge legătura de cauzalitate dintre importurile din RPC care fac obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(117)
În concluzie, analiza anterioară a demonstrat că importurile de fibre de sticlă din RPC au crescut substanțial în ceea ce privește cantitățile pe parcursul perioadei examinate, ducând, gradual, la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Mai mult, creșterea acestor cantități care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping a subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune, împiedicând-o, astfel, să repercuteze asupra clienților săi creșterea costurilor materiilor prime. Deși, pentru o anumită perioadă, industria din Uniune a putut să compenseze efectele negative ale acestei presiuni, câștigând în eficacitate, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii.
(118)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, evoluția altor vânzări ale industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei menționați în considerentele 97-116 de mai sus, nu par să fie de așa natură încât să distrugă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(119)
Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(120)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.
(121)
Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În total, s-au trimis 60 de chestionare. În final, doi importatori și 13 utilizatori au prezentat răspunsuri la chestionar în limitele stabilite. În plus, mai mulți importatori și utilizatori s-au manifestat în cursul procedurii, prin scrisori în care își exprimă opoziția la orice măsuri eventuale în acest caz.
1. Interesul industriei din Uniune
(122)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 56, produsul similar a fost fabricat de către 11 producători în Uniune. Cei opt reclamanți reprezentau peste 90 % din producția Uniunii; alți doi au sprijinit plângerea, în timp ce a unsprezecea societate nici nu a sprijinit-o, nici nu i s-a opus.
(123)
Cele trei societăți incluse în eșantion, care reprezentau aproximativ 60 % din totalul producției din Uniune, dispuneau de 3 300 de angajați direct implicați în producția, vânzarea și administrarea produsului similar. Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu arătau o tendință generală negativă și că, în special, indicatorii de prejudiciu legați de cota de piață și de performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar erau grav afectate. În special, pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut de la un nivel deja foarte mic de 0,3 % la - 15,0 %, în timp ce cota lor de piață a scăzut cu 5,6 puncte procentuale.
(124)
Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să ia sfârșit și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiară a industriei din Uniune.
(125)
Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. Într-un astfel de caz, se așteaptă ca industria din Uniune să mai piardă cote de piață și să nu mai fie capabilă să urmeze prețurile pieței, stabilite de importurile din RPC. Efectul probabil va fi reprezentat de reduceri suplimentare ale producției și investițiilor, precum și închiderea mai multor unități de producție din Uniune, ceea ce va avea drept rezultat pierderi masive de locuri de muncă.
(126)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor independenți din Uniune
(127)
Astfel cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, iar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul anchetei, prezentând răspunsuri la chestionar. Numai o mică parte din cifra de afaceri a acestor doi importatori (7 % și, respectiv, 25 %) a fost generată de activitățile lor legate de produsul în cauză originar din RPC. Ambii s-au opus unei eventuale instituiri a măsurilor antidumping, deoarece au considerat că aceasta ar duce la o încetare a importurilor produsului în cauză din RPC.
(128)
Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție foarte mică din totalul importurilor din RPC în timpul PA (mai puțin de 1 %). Niciun alt importator nu a cooperat prezentând răspunsuri la chestionar sau observații fundamentate. Pe această bază, se concluzionează provizoriu că instituirea unor măsuri provizorii nu va avea, în măsură semnificativă, efecte negative asupra interesului importatorilor din UE.
3. Interesul utilizatorilor
(129)
Fibrele de sticlă cu filament care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații. Următoarele grupuri de utilizatori au cooperat: țesătorii (atât cei de confecții specializate de vârf, cât și cei de confecții mai standard, de exemplu pentru turbinele de energie eoliană și aplicațiile din domeniile marin, al transporturilor, aerospațial și al infrastructurii); producători de căptușeală; fabricanții de compuși, printre altele cei utilizați în industria autovehiculelor; fabricanții de produse compozite semifinite sau produse finite.
(130)
Volumele produsului în cauză din RPC cumpărat de utilizatorii cooperanți reprezentau aproximativ 20 % din importurile de fibre de sticlă din RPC pe parcursul PA. Din informațiile prezentate prin intermediul răspunsurilor la chestionar reiese în continuare că industria utilizatoare din Uniune are un număr important de angajați. Deși în această privință, în această etapă, nu au fost prezentate date cuprinzătoare și fundamentate, numărul persoanelor care lucrează în industria din aval din UE poate, pe baza informațiilor cuprinse în aceste răspunsuri la chestionar, să fie estimat provizoriu la 50 000-75 000. Pe aceeași bază, ocuparea forței de muncă din domeniul fibrelor de sticlă care utilizează diviziuni ale acelor societăți care au utilizat fibre de sticlă chineze pe parcursul PA poate fi estimat la aproximativ 27 000.
(131)
Majoritatea utilizatorilor cooperanți au afirmat că achiziționează fibre de sticlă atât de la producători chinezi, cât și din alte surse, inclusiv producători europeni. Numai un mic număr de utilizatori își achiziționau fibrele de sticlă exclusiv din RPC. În acest sector, există o mare varietate nu numai în ceea ce privește activitățile industriei din aval, ci și în ceea ce privește dimensiunea acestor societăți - iar unele dintre ele fac parte din grupuri mai mari de societăți care funcționează la nivel internațional, în timp ce altele sunt total independente.
3.1. Impactul posibil al măsurilor asupra rentabilității utilizatorilor
(132)
Pe baza răspunsurilor la chestionar, industria utilizatoare de fibre de sticlă pare să fie într-o stare relativ bună. Într-adevăr, majoritatea utilizatorilor cooperanți au raportat profituri privind producția și vânzările produselor lor care includeau produsul care face obiectul anchetei pe parcursul perioadei examinate, inclusiv PA. Cu toate acestea, câțiva utilizatori au raportat o pierdere privind această activitate pe parcursul PA, însă profitul celorlalți s-a situat între 5 % și 10 %.
(133)
Costurile de achiziționare a fibrelor de sticlă reprezintă, în general, o parte importantă a costurilor de fabricație ale produselor din industria utilizatoare. În conformitate cu datele raportate, această parte, în funcție de produsul pentru care este folosită, poate varia între 10 % și peste 50 %. Prin urmare, pentru anumiți utilizatori, o creștere a costurilor de achiziționare a fibrelor de sticlă chineze poate avea un impact considerabil asupra costurilor.
(134)
Pe baza informațiilor din răspunsurile la chestionar ale utilizatorilor cooperanți, în medie, impactul posibil al măsurilor antidumping în ceea ce privește rentabilitatea poate fi estimat la aproximativ 1 % din cifra de afaceri a acelor diviziuni ale societăților utilizatoare care folosesc fibre de sticlă, însă mai puțin de 0,5 % din cifra de afaceri a tuturor societăților în cadrul cărora există diviziuni care folosesc fibră de sticlă. Cu alte cuvinte, rentabilitatea unei diviziuni care utilizează fibră de sticlă și cea a unei societăți întregi ar fi afectate, în medie, de aproximativ un punct procentual și, respectiv, mai puțin de jumătate de punct procentual.
(135)
Totuși, ar trebui să se remarce faptul că, în cazul anumitor societăți utilizatoare, acest impact ar putea fi mai ridicat, până la aproximativ 5 % din cifra de afaceri a societății lor. Având în vedere nivelurile profitului anumitor utilizatori și proporția fibrelor de sticlă în costurile lor de producție, nu se poate exclude faptul că rentabilitatea lor ar putea fi afectată de o creștere puternică a prețurilor fibrelor de sticlă, în cazul în care o asemenea creștere a costurilor nu se poate repercuta, în întregime sau cel puțin în bună parte, asupra clienților acestora.
(136)
Prin urmare, se poate concluziona provizoriu că, în timp ce unele societăți utilizatoare ar putea fi mai afectate de impactul posibil al măsurilor antidumping, este probabil ca unii utilizatori să fie afectați într-o măsură mai degrabă moderată.
3.2. Lipsa interschimbabilității
(137)
Mai mulți utilizatori au susținut faptul că multe din fibrele de sticlă de care are nevoie industria utilizatoare nu pot fi cumpărate direct de pe piață. În schimb, utilizatorii ar trebui să treacă printr-un proces de calificare lung și complicat, care ar dura între 6 și 12 luni, fără să le fie garantat succesul. Prin urmare, schimbarea furnizorului pentru a evita plata taxelor antidumping ar fi scump, imposibil pe termen scurt și riscant din punct de vedere tehnologic.
(138)
În acest sens, este recunoscut faptul că, în cazul anumitor aplicații, caracteristicile produsului care face obiectul anchetei pot, într-adevăr, să aibă drept rezultat un proces de calificare lung, care include testarea. Totuși, ținând cont și de observațiile primite de la mai mulți utilizatori, în acest moment se pare că există surse multiple pentru majoritatea cazurilor. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că măsurile antidumping nu au drept scop să interzică accesul anumitor furnizori la piața Uniunii, deoarece orice măsură propusă are drept scop numai să restabilească comerțul echitabil și să corecteze o situație denaturată a pieței.
(139)
Prin urmare, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri asupra fibrelor de sticlă chineze va avea drept rezultat probabil o încetare temporară a furnizării de materii prime către industria utilizatoare.
3.3. Lipsa capacității de a reflecta creșterile de prețuri și concurența crescută a produselor din aval din afara UE
(140)
Mai mulți utilizatori au afirmat că nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor fibrelor de sticlă asupra clienților produselor lor. Acești utilizatori au menționat că există o concurență acerbă pe piața produselor lor și că, în cazul în care ar crește prețurile, clienții lor ar trece ușor la alt furnizor.
(141)
Dată fiind diversitatea societăților utilizatoare, este dificil să se evalueze, în ansamblu, abilitatea utilizatorilor de a repercuta creșterile potențiale de prețuri asupra clienților lor. Cu toate acestea, pe baza datelor din răspunsurile la chestionar, date de utilizatori, se poate presupune că, chiar dacă un anumit utilizator nu a putut să transfere asupra majorității costurilor sale creșterile de prețuri, în majoritatea cazurilor, cifra sa de afaceri și rentabilitatea ar fi afectate numai într-o măsură limitată.
(142)
În ceea ce privește concurența, mai mulți utilizatori și-au exprimat în continuare îngrijorarea că instituirea de taxe antidumping ar duce la o creștere a concurenței din partea furnizorilor din afara UE pe piața din aval, deoarece produsele din aval nu ar face obiectul niciunei măsuri de protecție, precum și o orientare a importurilor din RPC, de la fibre de sticlă spre produse din aval, precum compuși, confecții și generatoare compozite pentru turbinele eoliene. De fapt, referitor la RPC, s-a afirmat că exista deja concurență din partea RPC pe multe din aceste piețe și că ar fi logic ca această concurență să crească prin instituirea de măsuri împotriva fibrelor de sticlă. Astfel, s-a argumentat că industria utilizatoare nu ar trebui numai să plătească prețuri mai mari pentru fibrele lor de sticlă, ci ar trebui și să gestioneze concurența crescută. S-a argumentat că, într-un astfel de mediu comercial, nu ar fi posibil să se repercuteze o parte semnificativă a oricărei creșteri a prețului asupra clienților.
(143)
În acest sens, ar trebui să se observe că faptul că instituirea de măsuri antidumping ar putea duce la o concurență crescută nu poate fi un motiv pentru a nu institui astfel de măsuri, dacă sunt justificate. Industria europeană utilizatoare de fibre de sticlă are aceleași drepturi ca și industria producătoare de fibre de sticlă și ar fi pe deplin autorizată să recurgă la legislația UE din domeniul comercial și să solicite o anchetă antidumping pentru produsele sale, dacă are motive suficiente și poate aduce elemente de probă prima facie privind dumpingul prejudiciabil.
(144)
Prin urmare, argumentul anterior privind o potențială creștere a concurenței din partea produselor din aval din afara UE nu poate justifica neinstituirea măsurilor antidumping.
3.4. Deficitul de aprovizionare
(145)
Mai mulți utilizatori au afirmat că, după PA exista deja un deficit de aprovizionare pe piața Uniunii și că instituirea de măsuri antidumping ar agrava această situație, deoarece ar duce la importuri reduse din RPC, în timp ce aceste importuri sunt necesare în contextul cererii puternice și în creștere.
(146)
Reclamanții au recunoscut că există un blocaj în aprovizionarea cu anumite grupuri de produse fabricate de industria din Uniune, însă l-au considerat temporar, datorat deficitului de stoc care a urmat după redresarea pieței în urma crizei economice. De asemenea, au afirmat că industria din Uniune ar putea să realizeze creșterea viitoare a cererii, prezisă de industriile din aval ale UE, îndeosebi prin folosirea capacității lor neutilizate care ar putea fi ușor redemarată, a ameliorărilor tehnologice suplimentare și a reconstrucției furnalelor, în cazul în care ar fi restabilite niveluri normale de rentabilitate.
(147)
În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că scopul măsurilor antidumping este acela de a evita ca practicile comerciale neloiale să aibă un efect prejudiciabil asupra industriei din Uniune și de a restabili o situație de concurență efectivă pe piața UE, nu de a împiedica importurile. Prin urmare, deși nivelurile prețurilor din UE ale produsului în cauză originar din RPC ar crește, cel mai probabil, în urma instituirii de măsuri antidumping, măsurile propuse nu sunt de așa natură încât să închidă piața Uniunii pentru producătorii-exportatori din RPC și, prin urmare, vor permite prezența continuă a importurilor produsului în cauză din RPC pe piața Uniunii.
(148)
În ceea ce privește abilitatea industriei din Uniune de a compensa orice diminuare potențială în furnizarea de fibre de sticlă chineze, ar trebui să se remarce faptul că nivelul actual al utilizării capacității de către industria din Uniune pare să asigure faptul că cererea pieței ar putea fi satisfăcută în întregime. Într-adevăr, chiar toate cele 116 413 de tone de importuri chineze de fibre de sticlă pe parcursul PA ar putea, teoretic, să fie completate de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a fost estimată la aproape 200 000 de tone pe parcursul PA.
(149)
Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că problema unui potențial deficit de aprovizionare poate fi rezolvată prin extinderea utilizării capacității industriei din Uniune, prin alte importuri, precum și prin importurile din RPC care nu fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(150)
În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere o șansă industriei din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora.
(151)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC. Totuși, această evaluare preliminară poate avea nevoie de o analiză suplimentară atentă, în urma observațiilor părților interesate.
G. MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII
(152)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(153)
Măsurile provizorii asupra importurilor originare din RPC ar trebui să fie instituite la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
(154)
Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă cuprins între 12 % și 15 %. Cu toate acestea, elementele de probă furnizate până la momentul actual nu arată în mod convingător că un astfel de nivel al profitului este minimul necesar pentru a asigura activitatea comercială viabilă a industriei din Uniune în acest sector comercial. În absența unor elemente de probă solide care să vină în sprijinul unui nivel mai mare al profitului vizat, s-a considerat provizoriu că un profit țintă de 5 % ar părea potrivit pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(155)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus.
(156)
Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:
Societatea
Nivelul de eliminare a prejudiciului
New Changhai Group
61,4 %
Alte societăți cooperante
104,2 %
Altele
104,2 %
2. Măsurile provizorii
(157)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și al nivelului de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja de dumping.
(158)
Dat fiind nivelul foarte ridicat de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei provizorii pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora nu li s-a acordat tratament sau examinare individual(ă) și pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat este același. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Societatea
Taxa provizorie
New Changhai Group
8,5 %
Alte societăți cooperante
43,6 %
Toate celelalte societăți
43,6 %
(159)
Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice, menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(160)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(161)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(162)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); fire de filamente din fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la ardere de mai mult de 3 % (astfel cum prevede standardul ISO 1887); și covorașe făcute din filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă care se încadrează în prezent la codurile ex 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (coduri TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 și 7019310099) și care sunt originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societatea
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Toate celelalte societăți
43,6
A999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru o audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2010.