VERORDNUNG (EU) Nr. 1043/2011 DER KOMMISSION
vom 19. Oktober 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 26. Januar 2011 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und in der Volksrepublik China („VR China“) oder („betroffene Länder“) in die Union (Einleitungsbekanntmachung).
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 13. Dezember 2010 vom Verband der europäischen chemischen Industrie (CEFIC) im Namen von Oxaquim S.A. („Antragsteller“) eingereicht wurde, auf den mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von Oxalsäure entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ausführenden Hersteller und die Vertreter der betroffenen Länder, die Einführer und die Verwender sowie die bekanntermaßen betroffenen Verbände offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Angesichts der offenkundigen Vielzahl der ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern war in der Einleitungsbekanntmachung für die Ermittlung von Dumping und Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Untersuchungszeitraum vom 1. Januar 2010 bis 31. Dezember 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln. Vier indische Unternehmen, von denen ein Unternehmen der Union mitteilte, keine Verkäufe getätigt zu haben, und drei Unternehmensgruppen aus der VR China beantworteten die Fragebogen. In Anbetracht der begrenzten Zahl kooperierender Unternehmen und Unternehmensgruppen wurde kein Stichprobenverfahren für Indien und die VR China für notwendig erachtet, und alle Parteien wurden davon in Kenntnis gesetzt, dass keine Stichprobe gebildet würde.
(5)
Anschließend stellte eine Unternehmensgruppe aus der VR China seine weitere Mitarbeit im Rahmen der Untersuchung zu einem frühen Zeitpunkt ein. Außerdem verweigerte ein indisches Unternehmen der Kommission den Zutritt zu seinen Produktionsanlagen für einen Kontrollbesuch. Infolgedessen wurde es nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung als nicht kooperativ angesehen und von den möglichen Folgen in Kenntnis gesetzt.
(6)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China Anträge auf eine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder auf eine individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die kooperierenden ausführenden chinesischen Hersteller und die chinesischen Behörden innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen. Eine chinesische Unternehmensgruppe beantragte MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung, oder anderenfalls IB, während eine andere Unternehmensgruppe nur IB beantragte.
(7)
Es wurden allen bekanntermaßen betroffenen Parteien Fragebögen zugesandt. Es gingen Antworten von drei Unternehmen in Indien und zwei Unternehmensgruppen in der VR China sowie dem Antragsteller ein. Der andere Unionshersteller kooperierte nicht. Außerdem beantworteten drei Verwender und acht Einführer den Fragebogen, von denen alle Verwender und vier Einführer besucht wurden.
(8)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
a)
Unionshersteller
-
Oxaquim S.A. (Spanien);
b)
Verwender
-
OMG Kokkola (Finnland),
-
P.A.G. Srl (Italien),
-
dritter Verwender ersuchte um Anonymität;
c)
Einführer
-
Brenntag BV (Niederlande),
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polen),
-
Norkem Limited (Vereinigtes Königreich),
-
Geratech Marketing (Belgien);
d)
Ausführende Hersteller in Indien
-
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd.,
-
Star Oxochem Pvt. Ltd.;
e)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd.; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. und Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („Shandong Fengyuan Group“),
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd. und Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („Shanxi Reliance Group“);
1.3. Untersuchungszeitraum
(9)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum 31. Dezember 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(10)
Gegenstand dieser Untersuchung ist Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 eingereiht wird und ihren Ursprung in Indien und der VR China hat. Es gibt zwei Typen von Oxalsäure, ungereinigte Oxalsäure und gereinigte Oxalsäure. Gereinigte Oxalsäure, die in der VR China, aber nicht in Indien hergestellt wird, wird durch ein Reinigungsverfahren aus ungereinigter Oxalsäure hergestellt, um Eisen, Chloride, Metallspuren und andere Verunreinigungen zu entfernen.
(11)
Für Oxalsäure gibt es eine Vielzahl von Anwendungsmöglichkeiten, z. B. als Reduktions- und Bleichmittel, in der pharmazeutischen Synthese und bei der Herstellung von Chemikalien.
2.2. Gleichartige Ware
(12)
Die Untersuchung ergab, dass Oxalsäure, die vom Wirtschaftszweig der Union in der Union hergestellt und verkauft oder auf dem indischen und dem chinesischen Inlandsmarkt hergestellt und verkauft oder aus Indien und der VR China in die Union eingeführt wurde, im Wesentlichen dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Endverwendungen hat.
(13)
Daher werden diese Waren vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. DUMPING
3.1. Indien
3.1.1. Vorbemerkung
(14)
Beim Kontrollbesuch in Indien stellte ein Unternehmen die angeforderten Informationen nicht rechtzeitig oder nicht in der erforderlichen Form bereit. Infolgedessen konnte die Kommission die bei Beantwortung des Antidumpingfragebogens übermittelten Informationen nicht prüfen. Das Unternehmen wurde schriftlich davon in Kenntnis gesetzt, dass es möglicherweise als nicht kooperative Partei angesehen werden kann und dass Feststellungen auf der Grundlage von verfügbaren Tatsachen getroffen werden könnten. Daraufhin machte das Unternehmen mildernde Umstände geltend, die allerdings zu keiner anderen Schlussfolgerung führten. Infolgedessen kam Artikel 18 bei diesem Unternehmen zur Anwendung und Feststellungen wurden auf der Grundlage verfügbarer Tatsachen getroffen. Folglich gilt nur ein ausführender Hersteller aus Indien im Rahmen der laufenden Untersuchung mit der Kommission als kooperierender Hersteller.
3.1.2. Normalwert
(15)
Nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung untersuchte die Kommission zunächst, ob die durch den ausführenden Hersteller getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren. Da auf diese Verkäufe mehr als 5 % seiner Verkaufsmenge der betroffenen Ware in der Union entfielen, wurde der Schluss gezogen, dass die Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware repräsentativ waren.
(16)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe des ausführenden Herstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Dazu wurde der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer an den Gesamtverkäufen gleichartiger Ware ermittelt.
(17)
In den Fällen, in denen auf die gewinnbringenden Verkäufe mindestens 80 % der Gesamtverkäufe entfallen, wird der Normalwert anhand der Gesamtverkäufe, einschließlich der nicht gewinnbringenden Verkäufe berechnet. Wenn auf die gewinnbringenden Verkäufe hingegen weniger als 80 %, aber mehr als 20 % der Gesamtverkäufe entfallen, und wenn die gewogenen durchschnittlichen Vollkosten höher als der gewogene Durchschnittspreis sind, wird der Normalwert nur anhand der gewinnbringenden Verkäufe berechnet. Ein Verkauf gilt als gewinnbringend, wenn der Preis je Einheit den Produktionskosten entspricht oder darüber liegt.
(18)
Die Auswertung der Inlandsverkäufe durch die Kommission ergab, dass 41 % der Gesamtverkäufe der betroffenen Ware gewinnbringend und die gewogenen durchschnittlichen Vollkosten höher als der gewogene Durchschnittspreis waren. Entsprechend wurde der Normalpreis nur als gewogener Durchschnittspreis gewinnbringender Verkäufe berechnet.
3.1.3. Ausfuhrpreis
(19)
Die Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware des ausführenden Herstellers in Indien gingen direkt an unabhängige Abnehmer in der Union. Die Ausfuhrpreise wurden daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der von diesen unabhängigen Abnehmern bei der Ausfuhr in die Union für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.1.4. Vergleich
(20)
Der Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk. Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(21)
Demzufolge wurden Berichtigungen für Transportkosten, Versicherung, Bereitstellungs- und Verpackungskosten, Kreditkosten und Provision vorgenommen.
3.1.5. Dumpingspanne
(22)
Die Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für den kooperierenden indischen Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(23)
Auf dieser Grundlage betrug die vorläufige Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, 22,8 % für Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd. (PCCPL).
(24)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen ausführenden Hersteller in Indien wurde zunächst der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben des kooperierenden ausführenden Herstellers zum Volumen der Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Eurostat-Statistiken verglichen. Angesichts der niedrigen Kooperationsrate Indiens, d. h. 38 %, wird es als angemessen erachtet, dass die landesweite auf alle anderen Ausführer in Indien anwendbare Dumpingspanne anhand des am stärksten gedumpten Geschäftsvorgangs des kooperierenden Herstellers festzusetzen ist.
(25)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne vorläufig auf 43,6 % des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, festgesetzt.
3.2. Volksrepublik China
3.2.1. Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)/Individuelle Behandlung („IB“)
(26)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten,
-
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird,
-
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems,
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit und
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(27)
Eine Unternehmensgruppe in der VR China beantragte MWB und legte Antragsformulare für die drei an der Herstellung und Vermarktung der betroffenen Ware beteiligten Unternehmen vor. Die vorgelegten Informationen wurden anschließend von der Kommission in den Betrieben der betreffenden Unternehmen geprüft.
(28)
Die MWB-Untersuchung ergab, dass ein Unternehmen nicht die Anforderungen der Kriterien 1 bis 3 erfüllte. Erstens konnte es aufgrund erheblicher staatlicher Finanzmaßnahmen, die sich z B. über Steuerfreiheit und zinsfreien Darlehen auf die Kostenstruktur des Unternehmens auswirkten, nicht nachweisen, dass seine Kosten auf Marktwerten beruhten. Zweitens wurden im Rahmen der MWB-Untersuchung einige schwerwiegende Mängel und Fehler in der Buchführung des Unternehmens ermittelt und festgestellt, dass diese nicht nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft wurde. Drittens wurden Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems betreffend die Bodennutzungsrechte des Unternehmens festgestellt. Insbesondere erwarb das Unternehmen eine Bescheinigung über die Bodennutzungsrechte, ohne sie in voller Höhe zu bezahlen oder die Vertragsbedingungen einzuhalten.
(29)
Des Weiteren erbrachte ein anderes Unternehmen in der Gruppe angesichts der Tatsache, dass es keine unabhängige Rechnungsprüfung vorgenommen hatte, keinen Nachweis darüber, dass es die Kriterien 2 erfüllt.
(30)
Die Kommission unterrichtete die betroffene Unternehmensgruppe und den Antragsteller über die MWB-Feststellungen und bat um schriftliche Stellungnahmen. Die Behörden der VR China wurden auch über die Feststellungen unterrichtet. Es gingen keine Stellungnahmen bei der Kommission ein.
(31)
Aus diesem Sachverhalt wurde der Schluss gezogen, dass zwei der Unternehmen in der Gruppe die MWB-Kriterien nicht erfüllten. Entsprechend der üblichen Praxis der Union, zu prüfen, ob die gesamte Gruppe verbundener Unternehmen die Bedingungen für MWB erfüllt, wurde der gesamten Gruppe MWB verwehrt.
(32)
Wie unter Randnummer 6 dargelegt beantragten beide kooperierenden chinesischen Unternehmensgruppen IB. Aufgrund der Feststellung, dass beide Gruppen alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllten, wurde die vorläufige Entscheidung getroffen, ihnen IT zu gewähren.
3.2.2. Vergleichsland
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland zu ermitteln.
(34)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission Indien als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts vorgesehen und die interessierten Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht. Es gingen keine Stellungnahmen ein. Die Kommission vertritt die Auffassung, Indien sei ein geeignetes Vergleichsland, da das einzige andere Herstellerland außerhalb der Union, Japan, einen vom Wettbewerb abgeschotteten Monopolmarkt hat; zudem wird Oxalsäure in Japan in einem besonderes Verfahren herstellt, das nicht vergleichbar mit dem in der VR China angewandten Verfahren ist. Indische Hersteller wenden hingegen ein Herstellungsverfahren an, das mit dem in der VR China angewandten vergleichbar ist, und sie unterliegen dem Wettbewerb auf dem Inlandsmarkt.
3.2.3. Normalwert
(35)
Die chinesischen Unternehmen stellen zwei Typen von Oxalsäure her und führen sie in die Union aus: ungereinigte Oxalsäure und gereinigte Oxalsäure. Gereinigte Oxalsäure, die im Vergleichsland nicht hergestellt wird, wird durch ein Reinigungsverfahren aus ungereinigter Oxalsäure hergestellt, um Eisen, Chloride, Metallspuren und andere Verunreinigungen zu entfernen. Die für die Herstellung von gereinigter Oxalsäure anfallenden Mehrkosten werden im Vergleich zur Herstellung von ungereinigter Oxalsäure mit 12 % veranschlagt. Folglich hält die Kommission es für angemessen, einen Normalwert für beide Typen von Oxalsäure zu ermitteln.
(36)
Für ungereinigte Oxalsäure wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung anhand des für Indien ermittelten Normalwerts ermittelt. Der Normalwert wurde, wie unter Randnummer 18 beschrieben, nur auf der Grundlage gewinnbringender Verkäufe ermittelt. Für gereinigte Oxalsäure, die nicht im Vergleichsland hergestellt wird, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage der Herstellkosten für ungereinigte Oxalsäure im Vergleichsland rechnerisch ermittelt. Die Herstellkosten wurden zur Berücksichtigung zusätzlicher Herstellkosten (siehe Randnummer 35) sowie von Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und Gewinn um 12 % angehoben.
(37)
VVG-Kosten und Gewinn wurden nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung ermittelt durch Addition von VVG-Kosten und Gewinn für Inlandsverkäufe von ungereinigter Oxalsäure durch den kooperierenden ausführenden Hersteller im Vergleichsland.
3.2.4. Ausfuhrpreis
(38)
Da beiden Gruppen IB gewährt wurde, wurde der Ausfuhrpreis auf der Grundlage der vom ersten unabhängigen Abnehmer in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung ermittelt.
(39)
Beide ausführenden Hersteller in der VR China führten Oxalsäure in die Union über verbundene Händler aus, welche den an die Hersteller gezahlten Preis mit einem Aufschlag belegten. Dieser Aufschlag wurde beim Vergleich des Ausfuhrpreises mit dem ermittelten Normalwert berücksichtigt (siehe Randnummer 42).
3.2.5. Vergleich
(40)
Bei ungereinigter Oxalsäure wurde der Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk mit dem für das Vergleichsland ermittelten Normalwert verglichen.
(41)
Der Ausfuhrpreis für gereinigte Oxalsäure auf der Stufe ab Werk wurde mit dem rechnerisch ermittelten Normalwert verglichen (siehe Randnummer 36).
(42)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert bzw. rechnerisch ermittelten Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen vorgenommen. Insbesondere wurde nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i eine Berichtigung für die von verbundenen Händlern erhaltenen Provisionen vorgenommen.
(43)
In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die Untersuchung der Kommission ergab, dass die verbundenen Händler, über die die ausführenden Hersteller in der VR China Oxalsäure in die EU ausführten, nicht als unternehmensinterne Verkaufsabteilungen angesehen werden können, da sie auch mit Oxalsäure und anderen chemischen Waren handeln, die sie von unverbundenen Lieferanten für Ausfuhrzwecke und/oder Inlandsverkäufe beziehen. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Aufgaben dieser Händler mit denjenigen eines Handelsvertreters, der auf Provisionsbasis arbeitet, vergleichbar sind. Folglich wurde die von den Händlern vorgenommene Preiserhöhung im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Ausfuhrpreis und dem Normalwert herausgerechnet. Die Berichtigung wurde auf der Grundlage des Gewinns eines unabhängigen Händlers in der EU und der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten des betreffenden chinesischen Händlers berechnet.
(44)
Außerdem wurden weitere Berichtigungen, soweit angemessen, für indirekte Steuern, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Neben-, Verpackungs- und Kreditkosten in den Fällen vorgenommen, in denen sie für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
3.2.6. Dumpingspannen
(45)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurden die Dumpingspannen anhand eines Vergleichs zwischen einem gewogenen durchschnittlichen Normalwert aller Warentypen mit dem gewogenen Durchschnittspreis aller Unternehmen für die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union ermittelt, wie bereits dargelegt.
(46)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd., und Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6 %
(47)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen ausführenden Hersteller in der VR China wurde der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben der kooperierenden ausführenden Hersteller zum Volumen der Ausfuhren in die Union mit Eurostat-Statistiken verglichen.
(48)
Angesichts der niedrigen Kooperationsrate der VR China von ca. 46 % wird es als angemessen erachtet, dass die landesweite auf alle anderen Ausführer in der VR China anwendbare Dumpingspanne auf dem am stärksten gedumpten Geschäftsvorgang der kooperierenden Ausführer basieren sollte.
(49)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne vorläufig auf 52,2 % des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Produktion und Wirtschaftszweig der Union
(50)
Der Antrag wurde vom Verband der europäischen chemischen Industrie (CEFIC) im Namen von Oxaquim S.A. („Antragsteller“), ein Unionshersteller von Oxalsäure eingereicht, auf den ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion im UZ entfällt. Ein zweiter Unionshersteller, Clariant, legte zwar keinen Widerspruch gegen die Einleitung der Untersuchung ein, entschloss sich aber gegen eine Mitarbeit. Es gibt derzeit keinen anderen Hersteller der betroffenen Ware in der Union. Damit stellen die beiden Hersteller Oxaquim S.A. und Clariant, auf die 100 % der EU-Produktion entfallen, den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung dar. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(51)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen über die beiden Hersteller Oxaquim S.A. und Clariant, einschließlich im Antrag enthaltener Informationen und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung beim Antragsteller eingeholt wurden, herangezogen. Auf dieser Grundlage lag die Gesamtproduktion der Union im Bezugszeitraum zwischen 11 000 und 15 000 Tonnen.
4.2. Ermittlung des einschlägigen EU-Marktes
(52)
Die Untersuchung ergab, dass einer der Unionshersteller einen Teil seiner Oxalsäureproduktion als Zwischenprodukt in der Herstellung von Oxalaten verwendete (Tetraoxalat, Acetosella und Kaliumbioxalate). Diese Oxalsäure wurde (ohne Buchungsbeleg) innerhalb desselben Unternehmens einfach verschoben. Die eigenverbrauchte Oxalsäure gelangte nicht auf den freien Markt und ist daher keinem direktem Wettbewerb durch Einfuhren der betroffenen Ware ausgesetzt. Hingegen wurde festgestellt, dass die für den freien Markt bestimmte Produktion dem direkten Wettbewerb durch Einfuhren der betroffenen Ware ausgesetzt ist.
(53)
Daten wurden gesammelt und für den gesamten Geschäftsbereich der Oxalsäure ausgewertet, um einen bestmöglichen Überblick über die Lage des Wirtschaftszweigs der Union zu erhalten; anschließend wurde ermittelt, ob die Produktion für den Eigenverbrauch oder den freien Markt bestimmt war.
(54)
Im Hinblick auf die folgenden Wirtschaftsindikatoren zum Wirtschaftszweig der Union wurde festgestellt, dass die Auswertung und Beurteilung auf die auf dem freien Markt vorherrschende Lage auszurichten war: Verkaufsvolumen und Verkaufspreise auf dem Unionsmarkt, Marktanteil, Wachstum, Ausfuhrvolumen, Preise, Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow.
(55)
Hingegen ergab die Untersuchung, dass andere Wirtschaftindikatoren nur unter Berücksichtigung der gesamten Geschäftsaktivitäten in angemessener Weise untersucht werden konnten. Tatsächlich hängen Produktion (sowohl für den Eigenbedarf als auch für den freien Markt bestimmt), Kapazität, Kapazitätsauslastung, Investitionen, Lagerbestände, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten von der gesamten Geschäftstätigkeit ab, unabhängig davon, ob die Produktion für den Eigenverbrauch genutzt oder auf dem freien Markt verkauft wird.
4.3. Unionsverbrauch
(56)
Da Oxalsäure unter einem KN-Code eingereiht wird, der auch andere Waren umfasst, war es nicht möglich, Einfuhrvolumen anhand von Eurostat-Daten zu ermitteln. Folglich wurde der Verbrauch auf der Grundlage der vom Antragsteller bereitgestellten Einfuhrvolumendaten, die gegen die von den ausführenden Herstellern der betroffenen Länder bereitgestellten geprüften Daten gegengeprüft wurden, sowie des gesamten Verkaufsvolumens auf dem Unionsmarkt des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt.
(57)
Angesichts der wenigen Lieferanten und zum Schutz vertraulicher Unternehmensdaten nach Artikel 19 der Grundverordnung sind die Daten zur Verbrauchsentwicklung im Bezugszeitraum indexiert.
Tabelle 1
Unionsverbrauch
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Verbrauch insgesamt
100
124
61
95
(58)
Nachdem im Jahr 2008 wurde ein starker Anstieg des Gesamtverbrauchs in der Union um 24 % verzeichnet wurde, ging der Verbrauch im folgenden Jahr um 50 % zurück, bevor er im UZ wieder anstieg. Im Bezugszeitraum ging der Verbrauch auf dem EU-Markt insgesamt um 5 % zurück.
5. EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
5.1. Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der betroffenen Einfuhren
(59)
Die Kommission prüfte, ob für Einfuhren von Oxalsäure aus der VR China und Indien eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung vorzunehmen ist.
(60)
Im Hinblick auf die Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China und Indien ergab die Untersuchung, dass die Dumpingspannen über der in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung festgelegten Geringfügigkeitsschwelle liegt und das Volumen der gedumpten Einfuhren aus jedem der beiden betroffenen Länder nicht unerheblich im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung war.
(61)
Im Hinblick auf die Wettbewerbsbedingungen zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und Indien einerseits und den gedumpten Einfuhren aus der VR China und Indien und gleichartiger Ware andererseits ergab die Untersuchung, dass ähnliche Wettbewerbsbedingungen vorlagen. Die eingeführten Waren wurden insbesondere über die gleichen Vertriebswege und an ähnliche Kundenkategorien verkauft, wodurch ein Wettbewerb untereinander sowie mit der in der Union hergestellten Oxalsäure besteht.
(62)
Aus den genannten Gründen vertritt die Kommission vorläufig die Auffassung, dass alle in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung festgelegten Kriterien erfüllt sind und die Einfuhren aus der VR China und Indien somit kumulativ beurteilt werden sollten.
5.2. Menge und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(63)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge stellt sich die Entwicklung der Einfuhren von Oxalsäure aus der VR China und Indien wie folgt dar:
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China und Indien
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
VR China und Indien
7 629
11 763
4 707
7 969
Index (2007 = 100)
100
154
62
104
Marktanteil
Index (2007 = 100)
100
125
101
110
Quelle: Informationen des Antragstellers und Fragebogenantworten.
(64)
Die Einfuhrmengen aus den betroffenen Ländern stiegen um 4 % im Bezugszeitraum an, während der Gesamtverbrauch auf dem EU-Markt im gleichen Zeitraum um 5 % zurückging (siehe Tabelle 1). Die obige Tabelle zeigt auch einen erheblichen Zuwachs an Marktanteilen von 25 % zwischen 2007 und 2008 sowie von 10 % im Bezugszeitraum.
5.3. Preise der gedumpten Einfuhren und Preisunterbietung
(65)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 3
Preise der Einfuhren aus der VR China und Indien
Einfuhrpreise (in EUR/t)
2007
2008
2009
UZ
VR China und Indien
470
641
474
545
Index (2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Die Einfuhrpreise stiegen um 36 % zwischen 2007 und 2008 an, bevor sie 2009 zurückgingen und sich den Preisen von 2007 näherten. Die Preise stiegen erneut um fast 15 % im UZ an. Im Bezugszeitraum stiegen sie um 16 % an. Es ist allerdings nennenswert, dass die Einfuhrpreise zwischen 2008 und dem UZ trotz des Preisanstiegs bei den wichtigsten Inputs (Kohlenstoffquellen und Energie) in diesem Zeitraum um 20 % zurückgingen.
(67)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, d. h. ohne Frachtkosten innerhalb der Union und nach Abzug von Rabatten und Preisnachlässen, verglichen mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen, die die kooperierenden Ausführer aus der VR China und Indien den ersten unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, d. h. abzüglich Rabatte und erforderlichenfalls auf den gebührend um Zollabfertigungskosten und nach der Einfuhr anfallende Kosten berichtigten cif-Preis frei Grenze der Union gebracht.
(68)
Der Vergleich ergab, dass im UZ die gedumpten Preise der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und Indien beim Verkauf in der Union die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 16,9 % bis 34,6 % unterboten. Zu dieser Preisunterbietungspanne kam noch eine rückläufige Preisentwicklung auf dem Markt, was zu einem beträchtlichen Preisdruck führte.
6. LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
6.1. Vorbemerkungen
(69)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren für den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren und -indikatoren zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis zum Ende des UZ.
(70)
Die makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Kapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Höhe der Dumpingspannen) wurden auf der Stufe des Wirtschaftszweigs der Union beurteilt, während die mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite, Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Produktionskosten) sich auf die Informationen stützen, die aus den vom einzigen kooperierenden Unionshersteller vorgelegten Fragebögen hervorgehen.
(71)
Unter Berücksichtigung der Tatsache, dass die Daten für die Schadensanalyse im Wesentlichen nur aus einer Quelle stammen, mussten die den Wirtschaftszweig der Union betreffenden Daten zur Wahrung der Vertraulichkeit nach Artikel 19 der Grundverordnung indexiert werden.
6.2. Daten zum EU-Wirtschaftszweig (makroökonomische Indikatoren)
6.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 4
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung in der Union insgesamt
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Produktion insgesamt
100
101
89
106
Produktionskapazität insgesamt
100
100
77
77
Kapazitätsauslastung insgesamt
100
101
116
138
(72)
Die obige Tabelle umfasst Daten zur Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union sowie, für die Jahre 2007 und 2008, Daten eines anderen Unionsherstellers, der die Produktion von Oxalsäure 2008 einstellte.
(73)
Die obige Tabelle zeigt, dass die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union in den Jahren 2007 und 2008 relativ konstant war, bevor sie 2009 stark zurückging. Die Produktion stieg im UZ. Insgesamt stieg die Produktion im Bezugszeitraum um 6 %.
(74)
Aufgrund der Schließung der Produktionsstätte eines anderen Unionsherstellers im Jahr 2008 brach die Produktionskapazität im selben Jahr um 23 % ein.
(75)
Die Verknüpfung dieser beiden Faktoren, d. h. Anstieg des Produktionsvolumens und Rückgang der Produktionskapazität aufgrund der Stilllegung einer Produktionseinheit durch den dritten Unionshersteller ab dem Jahr 2008, führte zu einem deutlichen Anstieg der Kapazitätsauslastung um 38 % im Bezugszeitraum.
6.2.2. Verkaufsmengen und Marktanteil
Tabelle 5
Verkaufsmengen und Marktanteil
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Verkäufe insgesamt
100
97
61
86
Marktanteil (in %)
100
79
99
91
(76)
Die Verkaufsmengen für 2007 und 2008 umfassen die Verkäufe des Unionsherstellers, der die Produktion 2008 einstellte.
(77)
Während der Verbrauch in der Union im Bezugszeitraum um 5 % zurückging (siehe Randnummer 58), sank die vom EU-Wirtschaftszweig an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt gelieferte Verkaufsmenge der betroffenen Ware um 14 % im besagten Zeitraum, was einen Rückgang des Marktanteils um 9 % ergab.
(78)
Betrachtet man die Entwicklung im Bezugszeitraum, so fällt auf, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des EU-Wirtschaftszweigs mit 14 % deutlich höher ausfiel als der Rückgang des Verbrauchs in der Union mit 5 %. Demgemäß sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im besagten Zeitraum deutlich um 9 Prozentpunkte.
6.2.3. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 6
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Gesamtzahl der Beschäftigten
100
119
108
96
Gesamtproduktivität (Einheit/Beschäftigte)
100
85
83
111
Jahreslöhne insgesamt
100
121
110
99
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
100
119
118
104
(79)
Die Anzahl der Beschäftigten sank im Bezugszeitraum um 4 %. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Produktion von Oxalsäure nicht arbeitsintensiv ist.
(80)
Im Bezugszeitraum erhöhte sich die Gesamtproduktivität je Beschäftigten bei gleichzeitigem Anstieg der Produktion um 11 %, wohingegen die Anzahl der Beschäftigten zurückging.
(81)
Im gesamten Bezugszeitraum gingen die Löhne um 1 % zurück. Nach einem anfänglichen Anstieg der Löhne von 21 % zwischen 2007 und 2008 sanken sie bis zum UZ kontinuierlich.
6.2.4. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(82)
Die Dumpingspannen sind im Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen liegen erheblich über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen nicht als geringfügig eingestuft werden.
6.3. Daten zu den kooperierenden Unionsherstellern (mikroökonomische Indikatoren)
6.3.1. Allgemeine Bemerkung
(83)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (Verkaufspreise und Produktionskosten, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten) wurde ausschließlich auf Ebene des Antragstellers durchgeführt, da der andere EU-Hersteller keine Daten übermittelte, wie unter Randnummer 70 beschrieben.
6.3.2. Durchschnittliche Verkaufspreise je Einheit des kooperierenden Unionsherstellers und Produktionskosten
Tabelle 7
Verkaufspreise
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Verkaufspreis je Einheit
100
143
136
131
Quelle: Fragebogenantworten.
(84)
Im Bezugszeitraum stiegen die Durchschnittspreise ab Werk, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, um 31 %.
Tabelle 8
Produktionskosten
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittliche PK (in EUR/t)
100
103
102
98
Quelle: Fragebogenantworten.
(85)
Die Untersuchung ergab, dass die durchschnittlichen Produktionskosten des kooperierenden Unionshersteller im Laufe der Jahre aufgrund einer stetigen Verbesserung des Produktionsverfahrens, die nur durch Großinvestitionen realisiert werden konnte (siehe Tabellen 9 und 11), relativ konstant waren.
6.3.3. Lagerbestände
(86)
In Anbetracht der Beschaffenheit der betroffenen Ware gibt es keine Lagerbestände. Das betroffene Produkt trocknet schnell und verklumpt anschließend; deshalb produzieren die Hersteller nur Waren für den sofortigen Versand.
6.3.4. Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Investitions- und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 9
Rentabilität
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
Rentabilität (EU)
- 100
4
-2
3
Quelle: Fragebogenantworten.
(87)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware durch den Antragsteller ermittelt, ausgedrückt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes.
(88)
Nach schweren Verlusten im Jahr 2007 erzielte der Antragsteller 2008 geringfügige Gewinne, bevor er 2009 wieder Verluste verzeichnete. Der Antragsteller erzielte im UZ aufgrund des teilweisen Abbaus von Produktionskosten einen geringfügigen Gewinn, wie die Tabelle 8 aufzeigt.
Tabelle 10
Cashflow
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
Cashflow
- 100
3 054
1 994
868
Quelle: Fragebogenantworten.
(89)
Die Entwicklung des Cashflows, also der Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, spiegelt weitgehend die Entwicklung der Rentabilität wider. Infolgedessen war der Cashflow 2007 negativ, und trotz einiger Verbesserung im Jahr 2008 sank er zwischen 2008 und dem UZ, wodurch die finanzielle Lage des kooperierenden Unionsherstellers geschwächt wurde.
Tabelle 11
Investitionen
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Gesamtinvestitionen
100
111
185
277
Quelle: Fragebogenantworten.
(90)
Die obige Tabelle belegt, dass der Antragsteller seine Investitionen in die betroffene Ware auch dann noch erhöhte, als er sich geringer Rentabilität gegenübersah. Die Investitionen wurden im Wesentlichen im Bereich der Implementierung neuer Produktionsmittel und Einführung neuer Produktionsverfahren zur Effizienzsteigerung getätigt. Diese steigenden Investitionen zeigen, dass der Wirtschaftszweig sich im Bereich der Kapitalbeschaffung keinen Schwierigkeiten gegenübersah, was die weiterhin bestehende Rentabilität des Wirtschaftszweigs belegt.
(91)
Die Investitionen stiegen im Bezugszeitraum um 177 %.
(92)
Mit seinen steigenden Investitionen zur Verbesserung seiner Produktionsverfahren belegt der kapitalintensive Wirtschaftszweig, dass er weiterhin über Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten verfügt; diese Möglichkeiten sind allerdings durch sinkende Verkäufe und zunehmende Schwierigkeiten bei der Generierung des Cashflows eingeschränkt.
Tabelle 12
Kapitalrendite (RoI)
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
RoI
- 100
13
-14
-51
Quelle: Fragebogenantworten.
(93)
Die Kapitalrendite der betroffenen Ware entsprach trotz steigender Investitionen nicht der erwarteten Rendite. Obgleich im Jahr 2008 Verbesserungen zu verzeichnen waren, wies die Kapitalrendite im Bezugszeitraum weiterhin ein Negativergebnis aus.
(94)
Das Wachstum des Wirtschaftszweigs ist daher begrenzt und steht klar in keinem angemessenen Verhältnis zu den in den letzten Jahren getätigten Investitionen.
7. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR SCHÄDIGUNG
(95)
Die Untersuchung ergab, dass einige Schadensindikatoren eine positive Entwicklung aufzeigten: das Produktionsvolumen stieg um 6 %, die Kapazitätsauslastung um 38 % und die Investitionen um 177 %, wodurch das Unternehmen einen relativen Gewinn erzielen konnte (von einem erheblichen Verlust im Jahr 2007 zu einem geringfügigen Gewinn im UZ). Wie vorstehend aufgezeigt, hat sich allerdings eine Reihe von Indikatoren zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs im Bezugszeitraum deutlich verschlechtert.
(96)
Infolge der Schließung der Produktionsstätte eines Unionsherstellers sank das Verkaufsvolumen um 14 %. Die Anzahl der Beschäftigten musste um 4 % reduziert werden und die Produktionskapazität ging um 23 % zurück. Während der Verbrauch nur um 5 % nachgab, sank der Marktanteil um fast 9 %. Daher war die Rentabilität gering und wirkte sich negativ auf Kapitalrendite und Cashflow aus, insbesondere zwischen 2008 und dem UZ. Das Rentabilitätsniveau erhöhte sich im Bezugszeitraum, blieb im UZ aber sehr niedrig und ist mittelfristig nicht ausreichend, um die Produktion aufrechtzuerhalten.
(97)
Obgleich die Produktion insgesamt anstieg, verlor der Wirtschaftszweig der Union bedeutende Marktanteile. Zur gleichen Zeit nahmen die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erheblich zu.
(98)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
8. SCHADENSURSACHE
8.1. Vorbemerkungen
(99)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern verursacht wurde. Darüber hinaus wurden auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
8.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(100)
Der Unionsverbrauch an Oxalsäure sank im Bezugszeitraum um 5 %, wohingegen gedumpte Einfuhren aus den betroffenen Ländern um mehr als 4 % in diesem Zeitraum zunahmen. Der höchste Anstieg gedumpter Einfuhren erfolgte zwischen 2007 und 2008, als sie um 54 % zunahmen. Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhöhten ihren Marktanteil um 25 % zwischen 2007 und 2008, wohingegen gleichzeitig ein Rückgang der Marktanteile des Wirtschaftszweigs der Union von 21 % in diesem Zeitraum erfolgte.
(101)
Während die durchschnittlichen Einfuhrpreise um 16 % im Bezugszeitraum anstiegen, wurden die Preise des kooperierenden Unionsherstellers von den Einfuhrpreisen um durchschnittlich 21,9 % im UZ unterboten, wodurch ein Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union ausgeübt und der kooperierende Unionshersteller daran gehindert wurde, seine Preise auf ein gewinnbringenderes Niveau anzuheben.
(102)
Es sei daran erinnert, dass der Wirtschaftszweig der Union mit einem deutlichen Rückgang seines Verkaufsvolumens (-14 %) konfrontiert war. Damit sanken die Verkäufe jedoch sehr viel deutlicher als die Nachfrage, was gleichbedeutend mit einem Rückgang des Marktanteils von 9 % war. Gleichzeitig erfolgte ein Anstieg des Marktanteils der betroffenen Länder um 10 %. Dies zeigt, dass der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union weitgehend von den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern übernommen wurde.
(103)
Daher gelangt die Kommission zu dem Schluss, dass der anhaltende Druck der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern auf den Unionsmarkt es der Union nicht ermöglichte, ihre Verkaufspreise an die gestiegenen Rohstoff- und Energiepreise anzupassen. Dies führte zu einem sinkenden Marktanteil und einer anhaltenden geringen Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union.
(104)
Daraus wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass der massive Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern beträchtliche negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatte.
8.3. Auswirkungen anderer Faktoren
(105)
Zu den weiteren Faktoren, die im Zusammenhang mit der Schadensursache untersucht wurden, zählen die Nachfrageentwicklung auf dem Unionsmarkt, die Rohstoffpreise, die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union, die Einfuhren der betroffenen Ware aus anderen Ländern und der Eigenverbrauch an Oxalsäure durch den Wirtschaftszweig sowie die Wirtschaftskrise.
8.3.1. Nachfrageentwicklung auf dem Unionsmarkt
(106)
Tabelle 1 belegt, dass der Unionsverbrauch an Oxalsäure 2008 zunächst um 24 % anstieg, wohingegen er im folgenden Jahr um 39 % zurückging und im UZ wieder anstieg. Insgesamt sank der Verbrauch auf dem EU-Markt im Bezugszeitraum um 5 %. Im gleichen Zeitraum verlor der Wirtschaftszweig der Union Marktanteile.
(107)
Obgleich die Untersuchung ergab, dass Einfuhren aus den betroffenen Ländern auch vom Rückgang der Nachfrage auf dem Unionsmarkt im Jahr 2009 betroffen waren, ist es nennenswert, dass im Bezugszeitraum die Ausführer in den betroffenen Ländern ihre Verkaufsvolumen und Marktanteile durch den Preisdruck, der durch die gedumpten Einfuhren auf den Markt ausgeübt wurde, steigern konnten.
(108)
Daher vertritt die Kommission vorläufig die Auffassung, dass die Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht durch den Verbrauchsrückgang, sondern in erster Linie durch die massive Zunahme der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und die von den Ausführern der betroffenen Länder praktizierte Preisunterbietung verursacht wird. Der Nachfragerückgang trug zwar zur Schädigung bei, änderte jedoch nichts am ursächlichen Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und der Zunahme gedumpter Einfuhren.
8.3.2. Preise der Hauptrohstoffe
(109)
Tabelle 8 zeigt auf, dass die durchschnittlichen Produktionskosten trotz eines starken Anstiegs der Kosten des wichtigsten Rohstoffes (Zucker) relativ konstant geblieben sind. Tatsächlich ergab die Untersuchung, dass die Produktionskosten des kooperierenden Unionsherstellers nicht die gleiche Entwicklung wie die Preise eines der Hauptrohstoffe bei der Produktion von Oxalsäure nahmen. Der starke Anstieg der durchschnittlichen Zuckerpreise um 50 % im Bezugszeitraum wurde durch die Investitionen des kooperierenden Unionsherstellers zur Verbesserung seiner Produktionsverfahren aufgefangen. Im Endergebnis erfolgte daher insgesamt eine Senkung der Produktionskosten um 12 %. Dennoch stieg der Verkaufspreis je Einheit, wie in Tabelle 7 aufgezeigt, um 31 % im Bezugszeitraum. Es wurde festgestellt, dass die Ausführer in den betroffenen Ländern den gleichen wirtschaftlichen Bedingungen im Hinblick auf die Preisentwicklung von Rohstoffen unterlagen, da die Einfuhrpreise je Einheit die gleiche Entwicklung nahmen wie die Verkaufspreise je Einheit des kooperierenden Unionsherstellers, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau.
(110)
Wenn auf einem Markt kein schädigendes Dumping stattfindet, dürfte davon ausgegangen werden, dass die Preise regelmäßig an die Entwicklung der verschiedenen Komponenten der Produktionskosten angepasst werden. Dies traf allerdings nicht zu. Der kooperierende Unionshersteller konnte nicht die für diesen kapitalintensiven Hersteller erforderlichen soliden Gewinnspannen erzielen, und sein Cashflow war ebenfalls rückläufig.
(111)
Daher vertritt die Kommission die vorläufige Auffassung, dass die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern, welche die Preise des kooperierenden Unionsherstellers unterboten, das Preisniveau auf dem Unionsmarkt niedrig hielten und den kooperierenden Unionshersteller daran hinderten, seine Verkaufspreise ausreichend zu erhöhen, um seine Kosten decken oder eine angemessene Rentabilität erzielen zu können.
(112)
In Anbetracht der Tatsache, dass die Rohstoffpreise auch Auswirkungen auf die Ausführer in den betroffenen Ländern hatten, gelangte die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass der Anstieg der Rohstoffpreise keinen Einfluss auf die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum haben konnte.
8.3.3. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 13
Ausfuhrvolumen und Preise je Einheit
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Ausfuhren (in t)
100
80
140
152
Durchschnittlicher Ausfuhrpreis
100
104
103
91
Quelle: Fragebogenantworten.
(113)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde die Ausfuhrleistung als weiterer bekannter Faktor untersucht, der den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit hätte geschädigt haben können; damit sollte ausgeschlossen werden, dass eine möglicherweise durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
(114)
Die Analyse zeigte, dass die Ausfuhrverkäufe des kooperierenden Unionsherstellers an unabhängige Abnehmer einen beträchtlichen Teil seiner Verkäufe ausmachten (etwa 30 %). Im Bezugszeitraum stieg das Ausfuhrvolumen des kooperierenden Unionsherstellers um 52 %, wohingegen der Preis je Einheit der Ausfuhrverkäufe deutlich zurückging; dies stand auch im Gegensatz zum Verkaufspreis des kooperierenden Unionsherstellers innerhalb der Union, der erheblich anstieg. Die Untersuchung ergab, dass Ausfuhren für eine hohe Kapazitätsauslastung zur Deckung der Fixkosten und der für Maschinen und Anlagen anfallenden Investitionskosten von großer Bedeutung sind. Obgleich Ausfuhrverkäufe zu niedrigeren Preisen als auf dem Unionsmarkt durchgeführt wurden, entstanden diese niedrigen Preise durch den Wettbewerb mit der Niedrigpreisoxalsäure in den Ausfuhrmärkten durch die Ausführer aus den betroffenen Ländern. Die Untersuchung ergab, dass durch diese Ausfuhren der kooperierende Unionshersteller den Schaden auf dem EU-Markt abmildern konnte; sie ändern jedoch nichts am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
8.3.4. Einfuhren aus anderen Drittländern
(115)
Wenn keine Importe aus anderen als den betroffenen Ländern durchgeführt werden, hat dieser Aspekt keine Auswirkung auf den EU-Markt.
8.3.5. Eigenverbrauch
(116)
Wie unter den Randnummern 52 und 55 dargelegt betrifft der Eigenverbrauch nur einen der Unionshersteller, bei dem Oxalsäure innerhalb des Unternehmens zu Oxalaten verarbeitet wird. Die durch den Verkauf von Oxalaten erzielten Gewinne sind beträchtlich und ermöglichten es dem Hersteller sogar, trotz der Verluste mit Oxalsäure seine Geschäftsaktivitäten fortzusetzen. Dieser Aspekt hatte daher keinen Einfluss auf die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
8.3.6. Wirtschaftskrise
(117)
2009 halbierte sich der Unionsverbrauch an Oxalsäure im Vergleich zu 2008 aufgrund der Wirtschaftskrise, was zu sinkenden Verkaufszahlen (- 40 % mengenmäßig und - 45 % wertmäßig) für den Wirtschaftszweig der Union beitrugen. Der Wirtschaftszweig konnte allerdings durch die Senkung der Preise um ca. 5 % in diesem Zeitraum seinen Marktanteil erhöhen (11 %) und dadurch die negativen Auswirkungen der Krise minimieren. Tatsächlich hatte der Wirtschaftszweig 2009 fast den Break-even-Point erreicht.
(118)
Obgleich die Wirtschaftskrise von 2008-2009 zur schwachen Wirtschaftsleistung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben könnte, ist insgesamt betrachtet nicht anzunehmen, dass dieser Aspekt am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und den schädigenden Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union etwas ändert.
8.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(119)
Die vorstehende Analyse zeigt auf, dass im Bezugszeitraum ein Anstieg der Verkaufsmenge und des Marktanteils der betroffenen Länder zu verzeichnen war. Zudem wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren gedumpt waren, da sie im UZ mit fast - 22 % deutlich unter den vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt für die betroffene Ware berechneten Preisen lagen.
(120)
Dieser Anstieg der Verkaufsmenge und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern wurde trotz eines allgemeinen Nachfragerückgangs auf dem Unionsmarkt im Bezugszeitraum erzielt. Der wachsende Marktanteil der Einfuhren fiel zeitlich mit der negativen Entwicklung des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im gleichen Zeitraum zusammen. Wie zuvor aufgezeigt, war zur gleichen Zeit eine negative Entwicklung der wichtigsten Indikatoren für die wirtschaftliche und finanzielle Situation des Wirtschaftszweigs der Union zu beobachten.
(121)
Der Rückgang des Verbrauchs auf dem Unionsmarkt im Jahr 2009 wirkte sich negativ auf die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union aus. Insgesamt betrachtet ist allerdings nicht anzunehmen, dass dieser Aspekt und andere Faktoren am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und den schädigenden Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union etwas ändern.
(122)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union genau von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung bedeutend geschädigt haben.
9. UNIONSINTERESSE
9.1. Vorbemerkung
(123)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
9.2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(124)
Der Wirtschaftszweig der Union besteht aus zwei Herstellern mit Fabriken in verschiedenen Mitgliedstaaten der Union, bei denen in den Bereichen Produktion und Verkauf der gleichartigen Ware zwischen 30 und 50 Personen direkt beschäftigt sind.
(125)
Einer der beiden Unionshersteller lehnte die Einleitung des Verfahrens zwar nicht ab, stellte aber keine weiteren Informationen zur Verfügung und arbeitete bei der Untersuchung nicht mit.
(126)
Der Wirtschaftszweig der Union hat durch die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern eine bedeutende Schädigung erlitten. Es sei daran erinnert, dass die meisten relevanten Schadensindikatoren im Bezugszeitraum eine negative Entwicklung aufwiesen. Insbesondere die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite hatten sich deutlich negativ entwickelt. Die Kommission ist der Auffassung, dass sich der Oxalsäure-Branche ohne die Einführung von Maßnahmen nicht so weit erholen wird, dass sich auch die Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union erholen kann; vielmehr könnte seine Entwicklung weiter rückläufig sein.
(127)
Es ist zu erwarten, dass durch die Einführung von Maßnahmen auf dem Unionsmarkt wieder wirksame und faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union dann seine Preise für Oxalsäure so gestalten kann, dass sie die Produktionskosten widerspiegeln. Es kann davon ausgegangen werden, dass die Einführung von Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union in die Lage versetzen wird, zumindest einen Teil der im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen, was weitere positive Auswirkungen auf seine wirtschaftliche Lage und seine Rentabilität haben wird.
(128)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in der VR China und Indien im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge.
9.3. Interesse der Einführer
(129)
Fragebogenantworten gingen von acht unabhängigen Einführern ein. Drei dieser Einführer führten nur kleine Mengen der betroffenen Ware ein und konnten die Preiserhöhung an ihre Kunden weitergeben. Einige von ihnen gaben an, dass sie überlegten, die Ware aus ihrer Produktpalette herauszunehmen, falls Antidumpingzölle eingeführt würden.
(130)
Der vierte Einführer gab an, dass seine Kunden die aktive Veredelung für ihre gesamten Endprodukte verwenden konnten, die unter Verwendung von Oxalsäure hergestellt werden; diese Endprodukte werden wieder aus der EU ausgeführt. Folglich wären die Auswirkungen der Einführung von Antidumpingmaßnahmen auf diesen Einführer nicht von Bedeutung.
(131)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen insgesamt keine große Auswirkung auf die Einführer haben sollte. Die Einführer erzielen allgemein mit Oxalsäure relativ hohe Gewinne, und sie gehen davon aus, dass sie Preiserhöhungen an ihre Kunden weitergeben können.
9.4. Interesse der Verwender
(132)
Im UZ entfielen 22 % des Unionsverbrauchs von Oxalsäure auf die kooperierenden Verwender. Die Untersuchung ergab, dass die Unterscheidung zwischen den Verwendungszwecken von ungereinigter Oxalsäure und gereinigter Oxalsäure für den EU-Interessentest zu Verwendern von Bedeutung ist. Der kooperierende Wirtschaftszweig der Union stellt ungereinigte Oxalsäure her, während der andere nicht kooperierende EU-Hersteller gereinigte Oxalsäure herstellt, die im Wesentlichen von der Pharma- und Lebensmittelindustrie sowie zur Extraktion von Metallfeinpulver verwendet wird.
(133)
Die Verwender von ungereinigter Oxalsäure gaben an, dass die Einführung von Maßnahmen zu einer Preiserhöhung durch den kooperierenden Wirtschaftszweig der Union, welcher der einzige EU-Lieferant ist, führen würde. Andererseits gaben die Verwender auch an, dass es nicht erstrebenswert sei, von ausländischen Einfuhren vollständig abhängig zu sein.
(134)
Für Verwender, die Reinigungs- und Bleichmittel herstellen, stellt Oxalsäure nur einen kleinen Teil ihrer Inputs dar, und sie könnten wahrscheinlich die sich aus den Antidumpingzöllen ergebende Preiserhöhung an ihre Kunden weitergeben oder ihre Produktformeln nach Möglichkeit abändern, um Oxalsäure zu ersetzen.
(135)
Für Verwender, die Poliermittel herstellen, stellt Oxalsäure einen großen Teil ihrer Input-Kosten dar und ist nicht ersetzbar. Aufgrund des Wettbewerbs mit Herstellern aus Drittländern ist es unwahrscheinlich, dass die Verwender Preiserhöhungen in vollem Umfang an ihre Kunden weitergeben können. Da sie allerdings 95 % ihrer Waren in Länder außerhalb der EU ausführen, könnten sie im Rahmen der aktiven Veredelung Zölle zurückfordern.
(136)
Für Verwender, die Oxalsäure für andere Anwendungen wie das Recycling von Metallen aus Schrott verwenden, stellt Oxalsäure einen großen Teil der gesamten Produktionskosten des Endprodukts dar, für das Oxalsäure verwendet wird. Der Markt des Endprodukts ist sehr unbeständig. Oxalsäure kann bei diesem Produktionsverfahren nicht ersetz werden. Der größte Schrottverwerter der Union kauft derzeit seinen gesamten Oxalsäurebedarf von den Unionsherstellern. Mit der Einführung von Antidumpingzöllen wird der Wirtschaftszweig in die Lage versetzt, zu entscheiden, in welchem Umfang Preiserhöhungen vorgenommen werden, wenn überhaupt, um von der Einführung von Zöllen zu profitieren. Daher ist die Auswirkung der Einführung von Maßnahmen auf diesen Verwender unklar. Da dieser Verwender allerdings derzeit nur geringe Gewinne mit dem Verkauf des Endprodukts erzielt, wird sich jede Preiserhöhung negativ auswirken, wenn das Unternehmen die Preiserhöhung nicht weitergeben kann.
(137)
„Gereinigte“ Oxalsäure wird unter anderem für die Herstellung bestimmter Metallpulver verwendet. Auf Oxalsäure entfällt ein beträchtlicher Teil der gesamten Produktionskosten. Bei diesem Verfahren ist kein Austausch der Oxalsäure möglich. Gewinne in dieser Branche können allerdings erheblich sein. Da in dieser Branche jährliche Geschäftsverträge üblich sind, ist die kurzfristige Weitergabe von Preiserhöhungen nicht einfach. Unter Berücksichtigung, dass der niedrigste Zollsatz 14,6 % beträgt und dass hohe Gewinne erzielt werden, wäre es allerdings möglich, kurzfristig Preiserhöhungen aufzufangen.
(138)
Ein Verwender gab an, dass die Herstellung von gereinigter Oxalsäure für die Befriedigung der Nachfrage nicht ausreichend sei. In diesem Zusammenhang wurde festgestellt, dass die Fehlmenge in der Union zwischen der hergestellten und der verbrauchten Menge des gereinigten Warentyps ca. 1 000-2 000 Tonnen/Jahr betrug. Da die Masse der Endprodukte, für die gereinigte Oxalsäure im Produktionsverfahren verwendet wird, ausgeführt wird, könnten die Verwender in jedem Fall, wenn sie dies wünschten, das Verfahren der aktive Veredelung nutzen.
9.5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(139)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in der VR China und Indien sprechen.
10. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
10.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(140)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(141)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(142)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der in einer solchen Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte. Die Kommission vertritt die Auffassung, dass der Gewinn, der ohne gedumpte Einfuhren erzielt werden könnte, 8 % des Umsatzes beträgt und dass diese Gewinnspanne als eine angemessene Mindestgewinnspanne angesehen werden kann, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping hätte erzielen können.
(143)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware berechnet. Dieser wurde anhand der Produktionskosten zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne von 8 % ermittelt.
(144)
Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend für jeden Warentypen auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China und Indien, gebührend berichtigt um Einfuhrkosten und Zölle, mit dem nicht schädigenden Preis der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt im UZ verkauften Warentypen bestimmt. Die Differenz, die sich aus diesem Vergleich ergab, wurde dann als Prozentsatz des durchschnittlichen cif-Einfuhrwerts der verglichenen Warentypen ausgedrückt.
10.2. Vorläufige Maßnahmen
(145)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der so genannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und Indien vorläufige Antidumpingmaßnahmen in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden.
(146)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China und Indien haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(147)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(148)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(149)
Folgende Dumping- und Schadensspannen wurden festgelegt:
Land
Unternehmen
Dumpingspanne
(in %)
Schadensspanne
(in %)
Indien
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd. (PCCPL)
22,8
40,8
Alle übrigen Unternehmen
43,6
50,7
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd und Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
22,1
Alle übrigen Unternehmen
52,2
66,3
11. SCHLUSSBESTIMMUNGEN
(150)
Alle ausführenden Hersteller von Oxalsäure in der VR China, die sich bisher noch nicht gemeldet haben, da sie zwar der Ansicht sind, dass sie weder die MWB- noch die IB-Kriterien erfüllen, aber die Ermittlung eines gesonderten Zollsatzes für angemessen halten, sind gebeten, sich binnen zehn Tagen nach der Veröffentlichung dieser Verordnung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) bei der Europäischen Kommission zu melden.
(151)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb deren die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können.
(152)
Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Ein vorläufiger Antidumpingzoll wird eingeführt auf Einfuhren von Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 (TARIC-Code 2917110091) eingereiht wird und ihren Ursprung in der VR China und Indien hat.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Vorläufiger Zoll
(in %)
TARIC-Zusatzcode
Indien
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd.
22,8
B230
Alle übrigen Unternehmen
43,6
B999
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
B232
Alle übrigen Unternehmen
52,2
B999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 19. Oktober 2011
REGULAMENTUL (UE) NR. 1043/2011 AL COMISIEI
din 19 octombrie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acid oxalic originare din India și Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (regulamentul de bază), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 26 ianuarie 2011, Comisia Europeană (Comisia) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (avizul de deschidere), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acid oxalic originar din India și Republica Populară Chineză (RPC) (țările în cauză).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 13 decembrie 2010 de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) în numele societății comerciale Oxaquim S.A. (reclamantul) care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25 %, din totalul producției de acid oxalic din Uniune. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în privința produsului menționat, precum și a prejudiciilor materiale rezultate, aceste elemente fiind considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor în cauză, importatorii și utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute a fi interesate, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din țările în cauză, în avizul de deschidere s-a prevăzut eșantionarea în scopul determinării dumpingului și prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să stabilească componența eșantionului, toți producătorii-exportatori din țările în cauză au fost invitați să se prezinte Comisiei și să îi furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor în legătură cu produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2010. Patru societăți comerciale indiene, dintre care una nu a raportat nicio vânzare în Uniune, și trei grupuri de societăți din RPC au răspuns la exercițiul de eșantionare. Având în vedere numărul limitat al societăților sau grupurilor de societăți cooperante, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară nici pentru India, nici pentru RPC, toate părțile fiind informate că nu se vor mai selecta eșantioane.
(5)
Ulterior, un grup de societăți comerciale din RPC au încetat, într-un stadiu timpuriu, să mai coopereze la anchetă. În plus, o societate comercială indiană a refuzat să acorde Comisiei accesul la unitatea sa de producție, în scopul efectuării unei vizite de verificare. Prin urmare, s-a considerat că aceasta nu dorește să coopereze în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și a fost informată cu privire la eventualele consecințe.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață (TEP) sau să solicite tratamentul individual (TI), Comisia a transmis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi care au dorit să coopereze, precum și autorităților din RPC, în termenele stabilite în avizul de deschidere. Un singur grup de societăți comerciale chineze a solicitat TEP, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, sau TI, în cazul în care nu îndeplinește condițiile necesare acordării TEP, în timp ce un alt grup de societăți a solicitat numai TI.
(7)
S-au trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate. S-au primit răspunsuri din partea a trei societăți comerciale din India și două grupuri de societăți din RPC, precum și din partea reclamantului. Celălalt producător din Uniune nu a cooperat. De asemenea, s-au primit răspunsuri la chestionare din partea a trei utilizatori și opt importatori și au fost efectuate vizite la toți utilizatorii și la patru dintre importatori.
(8)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți comerciale:
(a)
Producători din Uniune
-
Oxaquim S.A. (Spania)
(b)
Utilizatori
-
OMG Kokkola (Finlanda)
-
P.A.G. Srl (Italia)
-
Al treilea utilizator a solicitat să rămână anonim
(c)
Importatori
-
Brenntag BV (Țările de Jos)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Polonia)
-
Norkem Limited (Regatul Unit)
-
Geratech Marketing (Belgia)
(d)
Producători-exportatori din India
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
Producători-exportatori din RPC
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd și Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (Shandong Fengyuan Group)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd, Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd și Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (Shanxi Reliance Group)
1.3. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 (perioada de anchetă sau PA). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând de la 1 ianuarie 2007 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (perioada examinată).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este acidul oxalic, sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 și originar din India și RPC. Există două tipuri de acid oxalic: acid oxalic nerafinat și acid oxalic rafinat. Acidul oxalic rafinat, care este produs în RPC, dar nu și în India, este obținut printr-un proces de purificare a acidului oxalic nerafinat, în scopul înlăturării urmelor de fier, cloruri și metale și a altor impurități.
(11)
Acidul oxalic este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu, ca agent reducător și agent de albire în sinteza farmaceutică și la fabricarea produselor chimice.
2.2. Produsul similar
(12)
Ancheta a arătat că acidul oxalic produs și comercializat de industria din Uniune în Uniune, acidul oxalic produs și comercializat pe piața internă a Indiei și a RPC și acidul oxalic importat în Uniune din India și RPC au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.
(13)
Prin urmare, aceste produse sunt provizoriu considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. India
3.1.1. Observație preliminară
(14)
În timpul vizitei de verificare efectuată în India, o societate nu a furnizat la timp sau în formatul necesar informațiile solicitate. În consecință, Comisia nu a putut verifica informațiile comunicate în răspunsul la chestionarul antidumping. Societatea a fost informată în scris că probabil nu va putea fi considerată parte cooperantă și că este posibil ca viitoarele concluzii să se bazeze pe faptele cunoscute. În răspunsul său, societatea a invocat circumstanțe atenuante, care însă nu au putut conduce la o concluzie diferită. Prin urmare, în cazul acestei societăți s-au aplicat dispozițiile articolului 18, iar concluziile au fost stabilite pe baza faptelor cunoscute. În consecință, doar un singur producător-exportator din India se consideră că a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete.
3.1.2. Valoarea normală
(15)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat mai întâi dacă vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul-exportator către clienți independenți au fost reprezentative. Întrucât aceste vânzări au constituit peste 5 % din volumul vânzărilor produsului în cauză către Uniune, se concluzionează că volumul total al vânzărilor produsului similar a fost reprezentativ.
(16)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne realizate de către producătorul-exportator ar putea fi privite ca vânzări efectuate în cursul obișnuit al schimburilor comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți, raportată la volumul total al vânzărilor de produs similar.
(17)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile reprezintă cel puțin 80 % din volumul total de vânzări, valoarea normală se va calcula pe baza volumului total de vânzări, inclusiv cele neprofitabile. Pe de altă parte, dacă vânzările profitabile reprezintă mai puțin de 80 %, dar mai mult de 20 % din volumul total de vânzări și în cazul în care costul total mediu ponderat este mai mare decât prețul mediu ponderat, valoarea normală se va calcula numai pe baza vânzărilor profitabile. O vânzare este considerată profitabilă atunci când prețul unitar este cel puțin egal cu costul de producție.
(18)
Analiza vânzărilor interne efectuată de Comisie a arătat că 41 % din volumul total de vânzări ale produsului în cauză au fost profitabile, costul total mediu ponderat fiind mai mare decât prețul mediu ponderat. În consecință, valoarea normală se calculează ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările profitabile.
3.1.3. Prețul de export
(19)
Producătorul-exportator din India a exportat produsul în cauză direct către consumatori independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export sunt stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză exportat în Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.1.4. Comparație
(20)
Comparația între valoarea normală și prețul de export se realizează pe baza condițiilor franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(21)
În consecință, s-au efectuat ajustări pentru cheltuieli de transport, asigurare, manipulare și ambalare, costuri de creditare și comisioane.
3.1.5. Marja de dumping
(22)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul cooperant din India este stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(23)
Pe baza metodologiei de mai sus, marja de dumping provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 22,8 % pentru societatea Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din India, nivelul de cooperare a fost stabilit prin efectuarea unei comparații între volumul de exporturi către Uniune raportat de producătorul-exportator și statisticile Eurostat. Având în vedere nivelul scăzut de cooperare din partea Indiei, respectiv 38 %, se consideră adecvat ca marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din India, să fie stabilită pe baza celei mai importante tranzacții care face obiectul unui dumping a producătorului cooperant.
(25)
Pe această bază, marja de dumping la scară națională s-a stabilit provizoriu la 43,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
3.2. Republica Populară Chineză
3.2.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață (TEP)/Tratamentul individual (TI)
(26)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, valoarea normală a importurilor originare din RPC se determină potrivit alineatelor (1)-(6) ale articolului menționat pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
-
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(27)
Un grup de societăți comerciale din RPC a solicitat TEP și a depus formulare de cerere privind TEP pentru trei societăți implicate în producția și comercializarea produsului în cauză. Informațiile furnizate au fost ulterior verificate de Comisie la sediile societăților respective.
(28)
Ancheta cu privire la TEP a arătat că o singură societate nu îndeplinea cerințele criteriilor 1, 2 și 3. În primul rând, aceasta nu a demonstrat că valorile de piață se reflectau în costurile sale, din cauza intervenției financiare semnificative a statului care afectează structura costurilor societății, de exemplu sub forma perioadelor de scutire de la plata impozitului pe profit și a împrumuturilor fără dobândă. În al doilea rând, ancheta cu privire la TEP a evidențiat deficiențe și erori grave în contabilitatea societății și faptul că aceasta nu a fost auditată în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS). În al treilea rând, s-au constatat denaturări determinate de vechiul sistem de economie planificată, în ceea ce privește drepturile societății de folosire a terenurilor. Mai precis, societatea obținuse un certificat de folosință a terenului fără să respecte condițiile contractuale sau să îl plătească în întregime.
(29)
De asemenea, o altă societate din grup nu a reușit să demonstreze că îndeplinește al doilea criteriu, deoarece evidențele sale contabile nu au fost auditate în mod independent.
(30)
Comisia a comunicat rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupului de societăți respectiv, precum și reclamantului și le-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile. De asemenea, concluziile au fost făcute cunoscute autorităților din RPC. Nu au fost prezentate observații Comisiei.
(31)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că două dintre societățile din grup nu au îndeplinit criteriile TEP. Potrivit practicii curente a Uniunii de a analiza dacă un grup de societăți afiliate îndeplinesc în ansamblu condițiile pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, grupului în ansamblu i-a fost refuzat TEP.
(32)
Astfel cum se menționează la considerentul 6 de mai sus, ambele grupuri de societăți chineze care au cooperat în cadrul procedurii au solicitat TI. Întrucât s-a constatat că ambele grupuri îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a decis provizoriu ca acestea să beneficieze de TI.
3.2.2. Țara analogă
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru producătorii-exportatori care nu au beneficiat de TEP, valoarea normală trebuie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(34)
În avizul de deschidere a procedurii antidumping, Comisia și-a exprimat intenția de a considera India drept țară analogă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost prezentate observații. În orice caz, Comisia consideră că India este o țară analogă adecvată având în vedere faptul că mai există doar o singură țară producătoare din afara Uniunii, și anume Japonia, care are o piață de monopol închisă concurenței și care produce acid oxalic printr-o metodă unică, neputând fi comparată cu RPC. În schimb, producătorii indieni folosesc o metodă de fabricare comparabilă cu cea utilizată în RPC și sunt supuși concurenței de pe piața internă.
3.2.3. Valoarea normală
(35)
Societățile comerciale chineze fabrică și exportă în Uniune două tipuri de acid oxalic: acid oxalic nerafinat și acid oxalic rafinat. Acidul oxalic rafinat, care nu este produs în țara analogă, este obținut printr-un proces de purificare a acidului oxalic nerafinat, în scopul înlăturării urmelor de fier, cloruri și metale și a altor impurități. Costurile suplimentare de producție pentru acidul oxalic rafinat sunt estimate a fi cu 12 % mai mari comparativ cu producția de acid oxalic nerafinat. În consecință, Comisia a considerat adecvat să stabilească o valoare normală pentru ambele tipuri de acid oxalic.
(36)
În ceea ce privește acidul oxalic nerafinat, valoarea normală a fost stabilită pe baza valorii normale determinate pentru India în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Astfel cum se arată la considerentul 18 de mai sus, valoarea normală a fost stabilită exclusiv pe baza vânzărilor profitabile. Pentru acidul oxalic rafinat care nu se produce în țara analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție a acidului oxalic nerafinat din țara analogă,. Costurile de producție sunt ajustate la o rată majorată de 12 % pentru a ține seama de costurile de producție suplimentare (a se vedea considerentul 35 de mai sus) plus costurile de vânzare, generale și administrative (VGA) și profitul.
(37)
Costurile VGA și profitul au fost determinate, prin analogie cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, adăugând costurile VGA și profitul aferente vânzărilor interne de acid oxalic nerafinat ale producătorului-exportator cooperant din țara analogă.
3.2.4. Prețul de export
(38)
Întrucât ambele grupuri au beneficiat de TI, prețul de export a fost determinat pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către primul client independent din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(39)
Ambii producători-exportatori din RPC au exportat acid oxalic în Uniune prin intermediul unor comercianți afiliați, ceea ce a însemnat un adaos la prețul plătit producătorilor. Acest adaos este luat în considerare atunci când se compară prețul de export cu valoarea normală stabilită (a se vedea considerentul 42 de mai jos).
3.2.5. Comparație
(40)
În ceea ce privește acidul oxalic nerafinat, prețul de export la nivel franco fabrică a fost comparat cu valoarea normală stabilită pentru țara analogă.
(41)
Prețul de export pentru acidul oxalic rafinat, la nivel franco fabrică, a fost comparat cu valoarea normală calculată (a se vedea considerentul 36 de mai sus).
(42)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală sau valoarea normală construită și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, de ajustări, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În special, s-a efectuat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) pentru comisioanele primite de către comercianții afiliați.
(43)
În acest sens, trebuie menționată constatarea Comisiei, potrivit căreia comercianții afiliați prin intermediul cărora producătorii-exportatori din RPC au exportat acid oxalic în Uniunea Europeană nu pot fi considerați ca fiind departamente interne de vânzări deoarece aceștia sunt implicați și în comerțul cu acid oxalic și alte produse chimice provenite de la furnizori neafiliați, în scopul exportului și/sau al vânzărilor. Așadar, concluzia este că funcțiile acestor comercianți sunt similare celor ale unui agent care lucrează pe bază de comision. În consecință, adaosul de preț aplicat de către comercianți a fost eliminat pentru a asigura o comparație echitabilă între prețul de export și valoarea normală. Ajustarea a fost calculată pe baza profitului unui comerciant neafiliat din Uniunea Europeană și a costurilor de vânzare, generale și administrative ale comerciantului chinez respectiv.
(44)
De asemenea, după caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește impozitele indirecte, cheltuielile de transport, asigurare, manipulare, auxiliare, de ambalare și de creditare atunci când acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate.
3.2.6. Marjele de dumping
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs și prețul de export mediu ponderat practicat de către fiecare societate care a exportat produsul în cauză în Uniune, astfel cum s-a menționat anterior.
(46)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marjele de dumping provizorii
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare a fost stabilit prin realizarea unei comparații între volumul de exporturi în Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți și statisticile Eurostat.
(48)
Având în vedere nivelul scăzut de cooperare din RPC, de aproximativ 46 %, se consideră adecvat ca marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC, să fie determinată pe baza celei mai importante tranzacții efectuate de către exportatorii cooperanți.
(49)
Pe această bază, nivelul dumpingului la scară națională se stabilește provizoriu la 52,2 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de achitarea taxelor vamale.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(50)
Plângerea a fost depusă de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) în numele societății comerciale Oxaquim S.A. (denumită în continuare „reclamantul”), un producător de acid oxalic din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii pe parcursul PA. Un al doilea producător din Uniune, și anume societatea comercială Clariant, nu a exprimat obiecții în ceea ce privește deschiderea anchetei, însă a decis să nu coopereze. În prezent, în Uniune nu există niciun alt producător al produsului în cauză. Pe această bază, cei doi producători, Oxaquim S.A. și Clariant, constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi în continuare denumiți „industria din Uniune”.
(51)
Toate informațiile disponibile referitoare la cei doi producători, Oxaquim S.A. și Clariant, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele culese de la reclamant înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul determinării producției totale din Uniune. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată între 11 000 și 15 000 de tone pe parcursul perioadei examinate.
4.2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(52)
S-a constatat că unul dintre producătorii din Uniune a folosit o parte din producția sa de acid oxalic ca material intermediar pentru producerea de oxalați [tetraoxalat, acetosella și bioxalați de potasiu]. Acest acid oxalic a fost pur și simplu transferat (fără factură) în cadrul aceleiași societăți comerciale. Această utilizare captivă a acidului oxalic nu a intrat pe piața liberă și nu este, așadar, expusă concurenței directe cu importurile produsului în cauză. În schimb, s-a descoperit că producția destinată vânzărilor pe piața liberă se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză.
(53)
Pentru a oferi o imagine cât mai completă a situației industriei din Uniune, s-au obținut și analizat date referitoare la întreaga activitate legată de acidul oxalic și s-a stabilit ulterior dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.
(54)
În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria din Uniune, s-a constatat că analiza și evaluarea trebuie să se concentreze asupra situației predominante pe piața liberă: volumul de vânzări și prețurile de vânzare pe piața din Uniune, cota de piață, creșterea, volumul exporturilor, prețurile, profitabilitatea, randamentul investiției și fluxul de numerar.
(55)
În ceea ce privește alți indicatori economici, în urma anchetei s-a constatat că aceștia ar putea fi analizați numai prin raportare la întreaga activitate. Producția (atât pentru piața captivă, cât și pentru piața liberă), capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a mobiliza capitaluri depind, într-adevăr, de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau comercializată pe piața liberă.
4.3. Consumul din Uniune
(56)
Având în vedere faptul că acidul oxalic este încadrat la un cod NC care include și alte produse, nu a fost posibil să se stabilească volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. În consecință, consumul a fost determinat pe baza datelor furnizate de către reclamant cu privire la volumul importurilor, comparate cu datele verificate care au fost furnizate de către producătorii-exportatori din țările în cauză și cu volumul total de vânzări pe piața comunitară realizat de industria din Uniune.
(57)
Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea protecției informațiilor comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului pe parcursul perioadei examinate a fost exprimată sub formă de indici.
Tabelul 1
Consumul din Uniune
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Consum total
100
124
61
95
(58)
În 2008 s-a înregistrat o creștere puternică, cu 24 %, a consumului total în Uniune, o scădere cu 50 % în anul următor, urmată apoi de o nouă creștere, pe parcursul PA. În ansamblu, consumul pe piața UE a scăzut cu 5 % în perioada examinată.
5. IMPORTURILE DIN ȚĂRILE ÎN CAUZĂ
5.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(59)
Comisia a analizat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a importurilor de acid oxalic din RPC și India, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(60)
În ceea ce privește efectele importurilor originare din RPC și India, ancheta a arătat că marjele de dumping s-au situat peste pragul de minimis, astfel cum este definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din fiecare dintre cele două țări în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(61)
În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și India, pe de o parte, și între acestea și produsul similar, pe de altă parte, ancheta a arătat că aceste condiții au fost similare. Mai precis, produsele importate sunt vândute prin aceleași canale de comercializare și către categorii similare de consumatori, astfel concurând între ele, precum și cu acidul oxalic produs în Uniune.
(62)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră în mod provizoriu că toate criteriile enumerate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt îndeplinite și că importurile din RPC și India trebuie să facă obiectul unei evaluări cumulative.
5.2. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză
(63)
Ancheta a arătat că importurile de acid oxalic din RPC și India au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Importurile din RPC și India
Volume de importuri (TM)
2007
2008
2009
PA
RPC și India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indice 2007 = 100)
100
154
62
104
Cota de piață
(Indice 2007 = 100)
100
125
101
110
Sursa: Informații furnizate de către reclamant și răspunsuri la chestionare
(64)
Volumul importurilor din țările în cauză a crescut cu 4 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce consumul total pe piața UE a scăzut cu 5 % în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 1 de mai sus). Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, între 2007 și 2008, s-a înregistrat o creștere importantă, de 25 %, a cotei de piață, și de 10 % în perioada examinată.
5.3. Prețul importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor
(65)
Prețurile medii ale importurilor din țările vizate au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețul importurilor din RPC și India
Prețuri de import (EUR/TM)
2007
2008
2009
PA
RPC și India
470
641
474
545
(Indice 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Prețurile de import au scăzut cu 36 % între 2007 și 2008, pentru ca, în 2009, să scadă, ajungând să fie similare celor din 2007. Prețurile au crescut din nou, cu aproape 15 %, pe parcursul PA. Prețurile au înregistrat o creștere cu 16 % în perioada examinată. Cu toate acestea, este de remarcat faptul că prețurile de import au scăzut cu 20 % între 2008 și PA, în pofida creșterii prețurilor la principalele elemente necesare producției (sursele de carbon și energia), înregistrată în această perioadă.
(67)
Pentru efectuarea unei analize a subcotării prețurilor, s-a realizat o comparație între prețurile de vânzare medii ponderate practicate de industria din Uniune față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi și fără a include cheltuielile de transport în Uniune, și prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de către exportatorii cooperanți din RPC și India față de primul client independent de pe piața Uniunii, adică prețurile nete de orice reduceri și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și care au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare privind costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării.
(68)
Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul în cauză care face obiectul unui dumping din RPC și India a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat cu 16,9 % până la 34,6 % prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune. Acest nivel de subcotare, precum și evoluția negativă a prețurilor pe piață au determinat o diminuare semnificativă a prețurilor.
6. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
6.1. Observații preliminare
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, analiza impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici și a indicilor care reflectă situația industriei din Uniune, începând din 2007 și până la sfârșitul perioadei de anchetă.
(70)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, utilizarea capacității, volumele vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul industriei din Uniune, în timp ce indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, profitabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investiției, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costurile de producție) s-au bazat pe informațiile obținute din chestionarele verificate în mod corespunzător, furnizate de către singurul producător cooperant din Uniune.
(71)
Având în vedere faptul că datele destinate analizei prejudiciului provin, în esență, dintr-o singură sursă, a fost necesar ca datele referitoare la industria din Uniune să fie exprimate în indici, pentru păstrarea confidențialității, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
6.2. Date referitoare la industria din Uniune (indicatori macroeconomici)
6.2.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
Tabelul 4
Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității în Uniune
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Producția totală
100
101
89
106
Capacitatea de producție totală
100
100
77
77
Nivelul total de utilizare a capacității
100
101
116
138
(72)
Tabelul de mai sus include date privind producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității industriei din Uniune, precum și, pentru anii 2007 și 2008, date referitoare la un alt producător din Uniune care și-a încetat producția de acid oxalic în 2008.
(73)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a fost relativ stabilă în 2007 și 2008, înainte de a înregistra o scădere semnificativă, în 2009. Producția a crescut pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată, producția a crescut cu 6 %.
(74)
Ca urmare a închiderii, în 2008, a unității de producție a unui alt producător din Uniune, capacitatea de producție a industriei din Uniune a înregistrat o puternică scădere cu 23 % în 2008.
(75)
Combinarea acestor doi factori, respectiv creșterea volumului de producție și scăderea capacității de producție ca urmare a închiderii, începând din 2008, a unei unități de producție de către cel de-al treilea producător din Uniune, a determinat o creștere semnificativă, de 38 %, a utilizării capacității pe parcursul perioadei examinate.
6.2.2. Volumele vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
Volumele vânzărilor și cota de piață
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Total vânzări
100
97
61
86
Cotă de piață (%)
100
79
99
91
(76)
Volumele vânzărilor din 2007 și 2008 includ vânzările producătorului din Uniune care a încetat producția în 2008.
(77)
În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 5 % în perioada examinată (a se vedea considerentul 58 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a scăzut cu 14 % în aceeași perioadă, determinând pierderea a 9 % din cota de piață.
(78)
Analizând evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea cu 14 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost mult mai pronunțată decât scăderea cu 5 % a consumului din Uniune. În consecință, în aceeași perioadă cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, de asemenea, semnificativ, mai precis cu 9 puncte procentuale.
6.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Număr total de angajați
100
119
108
96
Productivitate totală (unitate/angajat)
100
85
83
111
Total salarii anuale
100
121
110
99
Costuri medii ale forței de muncă pe angajat
100
119
118
104
(79)
Numărul de angajați s-a redus cu 4 % pe parcursul perioadei examinate. Trebuie remarcat faptul că producția de acid oxalic nu implică importante costuri salariale.
(80)
În perioada examinată, productivitatea totală pe angajat a crescut cu 11 %, deoarece producția a crescut, în timp ce numărul de angajați s-a redus.
(81)
Pe parcursul întregii perioade examinate, salariile au scăzut cu 1 %. După o creștere inițială de 21 % între 2007 și 2008, salariile au scăzut continuu, până la începutul perioadei de anchetă.
6.2.4. Amploarea marjei efective de dumping
(82)
Marjele de dumping sunt specificate mai sus, la secțiunea referitoare la dumping. Toate marjele stabilite se situează cu mult peste nivelul de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat drept neglijabil.
6.3. Date referitoare la producătorul cooperant din Uniune (indicatori microeconomici)
6.3.1. Observație generală
(83)
Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare și costul de producție, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investiției, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) s-a efectuat la nivelul reclamantului, din singurul motiv că nu s-au obținut date de la celălalt producător din UE, astfel cum s-a arătat la considerentul 70.
6.3.2. Prețurile unitare medii practicate de către producătorul din Uniune cooperant și costul de producție
Tabelul 7
Prețuri de vânzare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Prețul de vânzare mediu unitar
100
143
136
131
Sursa: răspunsul la chestionar.
(84)
Prețurile medii de vânzare franco fabrică, practicate de industria din Uniune față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, au crescut cu 31 % în perioada examinată.
Tabelul 8
Costul de producție
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Cost de producție (CP) mediu/tonă
100
103
102
98
Sursa: răspunsul la chestionar.
(85)
Ancheta a arătat că, de-a lungul anilor, costul mediu de producție al producătorului cooperant din Uniune a fost relativ stabil, datorită îmbunătățirii continue a procesului de producție, aspect posibil numai cu ajutorul unor importante investiții (a se vedea tabelele 9 și 11 de mai sus).
6.3.3. Stocurile
(86)
Dată fiind natura produsului în cauză, acesta nu este păstrat în stocuri. Produsul în cauză se usucă rapid și formează aglomerări, prin urmare producătorii fabrică numai cantitățile destinate livrării imediate.
6.3.4. Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investiției, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții
Tabelul 9
Profitabilitatea
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Profitabilitatea (în UE)
- 100
4
-2
3
Sursa: răspunsul la chestionar.
(87)
Profitabilitatea pentru produsul similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către reclamant, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(88)
După ce a înregistrat pierderi dramatice în 2007, reclamantul a realizat un mic profit în 2008, pentru ca ulterior, în 2009, înregistreze din nou pierderi. Reclamantul a realizat un profit nesemnificativ în perioada de anchetă, datorită diminuării unor elemente ale costului de producție (CP), astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus.
Tabelul 10
Fluxul de numerar
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Flux de numerar
- 100
3 054
1 994
868
Sursa: răspunsul la chestionar.
(89)
Tendința pe care o arată fluxul de numerar, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția profitabilității. În consecință, fluxul de numerar a fost negativ în 2007 și, în pofida unei oarecare îmbunătățiri în 2008, acesta s-a diminuat între 2008 și PA, determinând o deteriorare a situației financiare a producătorului cooperant din Uniune.
Tabelul 11
Investițiile
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Total investiții
100
111
185
277
Sursa: răspunsul la chestionar
(90)
Tabelul de mai sus arată că reclamantul și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu o diminuare a profitabilității. S-a investit, în principal, pentru punerea în funcțiune a unor noi utilaje pentru producție și introducerea unor noi procese de producție, în scopul creșterii eficienței. Majorarea investițiilor arată că industria nu a întâmpinat dificultăți în mobilizarea de capital, ceea ce demonstrează viabilitatea continuă a industriei.
(91)
Investițiile au crescut cu 177 % pe parcursul perioadei examinate.
(92)
Prin majorarea investițiilor în scopul îmbunătățirii proceselor sale de producție, industria, care este intens capitalizată, a dovedit că încă mai are capacitatea de a mobiliza capitalul; totuși, această capacitate este diminuată de scăderea vânzărilor și de sporirea dificultăților în ceea ce privește generarea fluxului de numerar.
Tabelul 12
Randamentul investițiilor
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Randamentul investițiilor
- 100
13
-14
-51
Sursa: răspunsul la chestionar
(93)
În pofida creșterii investițiilor, randamentul investiției pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat. Deși a existat o ușoară creștere în 2008, randamentul investițiilor a rămas la o valoare negativă pe parcursul perioadei examinate.
(94)
Prin urmare, creșterea industriei este limitată și în mod clar disproporționată față de investițiile realizate în ultimii ani.
7. CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL
(95)
Ancheta a arătat că unii indicatori ai prejudiciului prezintă o tendință pozitivă: volumul de producție a crescut cu 6 %, gradul de utilizare a capacității a crescut cu 38 %, investițiile au crescut cu 177 %, astfel încât societatea a putut realiza un oarecare profit relativ (de la o pierdere semnificativă, în 2007, la un mic profit în cursul PA). Cu toate acestea, astfel cum s-a arătat anterior, unii indicatori care se referă la situația economică a industriei din Uniune s-au deteriorat substanțial în cursul perioadei examinate.
(96)
Ca urmare a închiderii unității de producție a unui producător din Uniune, volumul vânzărilor s-a diminuat cu 14 %. Nivelul de ocupare a forței de muncă a trebuit să fie redus cu 4 %, iar capacitatea de producție a scăzut cu 23 %. Deși consumul a scăzut cu numai 5 %, cota de piață s-a redus cu aproape 9 %. Ca rezultat, profitabilitatea a fost nesatisfăcătoare, având un impact negativ asupra randamentului investițiilor și asupra fluxului de numerar, în special între 2008 și perioada de anchetă. Nivelul profitabilității s-a îmbunătățit în perioada examinată, însă a rămas foarte scăzut în perioada de anchetă și nu este suficient pentru menținerea producției pe termen mediu.
(97)
Chiar dacă producția, în ansamblu, a crescut, industria din Uniune a pierdut o cotă de piață considerabilă. În același timp, importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate au înregistrat o creștere importantă.
(98)
Având în vedere cele de mai sus, se conchide în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în cursul perioadei de anchetă, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
8. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
8.1. Introducere
(99)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
8.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(100)
Consumul de acid oxalic din Uniune a scăzut cu 5 % în perioada examinată, deși importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate au crescut cu peste 4 % în această perioadă. Cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a avut loc între 2007 și 2008, când au crescut cu 54 %. Importurile din țările în cauză au determinat o creștere cu 25 % a cotei de piață a acestora între 2007 și 2008, care a coincis cu o reducere cu 21 % a cotei de piață a industriei din Uniune în aceeași perioadă.
(101)
Deși prețurile medii de import s-au majorat cu 16 % în perioada examinată, prețurile de import le-au subcotat, în medie, cu 21,9 % pe cele practicate de către producătorul cooperant din Uniune în cursul PA, exercitând astfel o presiune asupra prețurilor practicate de industria din Uniune și împiedicând producătorul cooperant din Uniune să majoreze prețurile la niveluri mai profitabile.
(102)
Trebuie reamintit faptul că industria din Uniune a cunoscut o reducere semnificativă a volumului vânzărilor (- 14 %). Totuși, această reducere a vânzărilor a fost mult mai pronunțată decât reducerea cererii și a determinat pierderea a 9 % din cota de piață. În același timp, cota de piață a țărilor în cauză a crescut cu 10 %. Acest lucru arată că, în mare parte, cota de piață a industriei din Uniune a fost preluată de importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate.
(103)
Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii prin importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate nu a permis Uniunii să își adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime și energiei. Aceasta a condus la pierderea cotei de piață și la o continuă situație nesatisfăcătoare privind profitabilitatea pentru industria din Uniune.
(104)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că creșterea importurilor la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping din țările în cauză a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.
8.3. Efectul altor factori
(105)
Ceilalți factori care au fost analizați în contextul cauzalității sunt evoluția cererii de pe piața Uniunii, prețurile materiilor prime, rezultatele la export ale industriei din Uniune, importurile de produs în cauză din alte țări și utilizarea captivă a acidului oxalic de către industrie, precum și criza economică.
8.3.1. Evoluția cererii pe piața Uniunii
(106)
Astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul de acid oxalic în Uniune a înregistrat mai întâi o creștere cu 24 % în 2008, apoi s-a diminuat cu 39 % în anul următor, pentru ca, în cursul perioadei de anchetă, să crească din nou. În ansamblu, consumul de pe piața UE a scăzut cu 5 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut din cota de piață.
(107)
Deși ancheta a arătat că importurile din țările în cauză au fost, de asemenea, afectate de reducerea cererii pe piața Uniunii în 2009, este de remarcat faptul că, în perioada examinată, exportatorii din țările vizate au reușit să își sporească volumul de vânzări și cota de piață prin intermediul presiunii exercitate asupra prețurilor de pe piață de către importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(108)
Ținând seama de cele de mai sus, se consideră în mod provizoriu că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se poate explica în principal prin creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate și subcotarea practicată de exportatorii din țările în cauză, și nu prin scăderea consumului. Chiar dacă diminuarea cererii a contribuit la prejudiciu, aceasta nu ar putea anula legătura de cauzalitate dintre prejudiciul material suferit și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping.
8.3.2. Prețurile principalelor materii prime
(109)
Astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus, costul mediu de producție a rămas relativ stabil, în pofida unei creșteri puternice a prețului la materia primă de bază (zahărul). Ancheta a arătat că, în ceea ce privește producătorul cooperant din Uniune, costul de producție al acestuia nu a avut aceeași evoluție ca a prețurilor uneia dintre principalele materii prime necesare producției de acid oxalic. Creșterea accentuată, cu 50 %, a prețurilor medii ale zahărului în perioada examinată a fost atenuată de investițiile efectuate de către producătorul cooperant din Uniune în scopul îmbunătățirii proceselor sale de producție. Prin urmare, în ansamblu, efectul net a fost o reducere cu 12 % a costului de producție. Cu toate acestea, astfel cum se prezintă în tabelul 7 de mai sus, prețul de vânzare unitar a crescut cu 31 % în perioada examinată. S-a constatat că exportatorii din țările în cauză au fost supuși acelorași condiții economice în ceea ce privește evoluția prețurilor materiilor prime, întrucât prețurile la import au urmat aceeași evoluție ca prețurile de vânzare unitare practicate de către producătorul cooperant din Uniune, deși la niveluri mai reduse.
(110)
În absența unui dumping prejudiciabil, era de așteptat ca prețurile să fie adaptate în mod periodic, astfel încât să reflecte evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru însă nu s-a întâmplat. Producătorul cooperant din Uniune, intens capitalizat, nu a putut realiza marjele de profit solide necesare, iar fluxul său de numerar a scăzut, de asemenea.
(111)
În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au subcotat prețurile producătorului cooperant din Uniune, au depreciat prețurile pe piața Uniunii și au împiedicat producătorul cooperant din Uniune să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să își acopere costurile sau să atingă un nivel rezonabil de profitabilitate.
(112)
Având în vedere faptul că prețurile materiilor prime au afectat și exportatorii din țările vizate, s-a concluzionat în mod provizoriu că majorarea prețurilor la materii prime nu ar fi putut avea un impact asupra prejudiciului material suferit de industria din Uniune în perioada examinată.
8.3.3. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
Tabelul 13
Volumul exporturilor și prețurile unitare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Exporturi în tone
100
80
140
152
Preț mediu la export
100
104
103
91
Sursa: răspunsul la chestionar.
(113)
S-au analizat, de asemenea, rezultatele la export ca fiind unul dintre factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să aducă un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura faptul că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
(114)
Analiza a arătat că vânzările la export către părți neafiliate, realizate de către producătorul cooperant din Uniune, au reprezentat o parte importantă din vânzările acestora (aproximativ 30 %). În perioada examinată, volumele exporturilor efectuate de către producătorul cooperant din Uniune au crescut cu 52 %, în timp ce prețul unitar pentru vânzările la export s-a redus considerabil, spre deosebire de prețul de vânzare practicat de acest producător în cadrul Uniunii, care a crescut semnificativ. Ancheta a arătat că exporturile au jucat un rol important în menținerea nivelului ridicat de utilizare a capacității, astfel încât să se acopere costurile fixe și costurile investiților în echipamente tehnice. Chiar dacă vânzările la export au fost efectuate la prețuri inferioare celor de pe piața Uniunii, aceste prețuri scăzute au fost rezultatul concurenței cu prețul scăzut al acidului oxalic de pe piețele de export, practicat de către exportatorii din țările vizate. Ancheta a arătat că aceste exporturi au permis producătorului cooperant din Uniune să atenueze prejudiciul suferit pe piața Uniunii Europene și, prin urmare, nu sunt de natură să anuleze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
8.3.4. Importurile din alte țări terțe
(115)
În absența oricăror importuri din alte țări decât cele în cauză, acest element nu a avut niciun impact asupra pieței Uniunii Europene.
8.3.5. Utilizarea captivă
(116)
Astfel cum s-a menționat la considerentele 52-55 de mai sus, utilizarea captivă este limitată la transferurile captive care au loc în fabrica unuia dintre producătorii din Uniune, unde acidul oxalic este transformat în oxalați în cadrul societății. Profiturile realizate prin vânzarea de oxalați sunt considerabile și practic acestea au permis producătorului să își continue activitatea, în pofida pierderilor legate de acidul oxalic. Prin urmare, acest element nu contribuie la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
8.3.6. Criza economică
(117)
În 2009, consumul de acid oxalic la nivelul Uniunii s-a redus la jumătate comparativ cu anul 2008, din cauza crizei economice, ceea ce pentru industria din Uniunea a însemnat o pierdere în ceea ce privește volumul vânzărilor (- 40 %) și valoarea acestora (- 45 %). Cu toate acestea, prin reducerea cu aproximativ 5 % a prețurilor în această perioadă, industria a putut să își extindă cota de piață (cu 11 %) și să minimizeze efectele negative ale crizei. Astfel, în 2009, industria a înregistrat rezultate apropiate de pragul de profitabilitate.
(118)
Deși este posibil ca rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi fost accentuate de criza economică din perioada 2008-2009, în ansamblu, nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune.
8.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(119)
Analiza de mai sus demonstrează că, în perioada examinată, țările vizate au înregistrat o creștere a volumului de vânzări și a cotei de piață. În plus, s-a constatat că aceste importuri au fost efectuate la prețuri de dumping care, în cursul perioadei de anchetă, au fost semnificativ mai mici, cu aproape 22 %, decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, pentru produsul în cauză.
(120)
Această creștere a volumului și a cotei de piață pentru importurile la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping originar din țările vizate s-a realizat în pofida reducerii globale a cererii pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. Cota de piață în creștere a importurilor a coincis cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune, înregistrată în aceeași perioadă. De asemenea, s-a observat o evoluție negativă a principalilor indicatori ai situației economice și financiare a industriei din Uniune, astfel cum au fost prezentați anterior.
(121)
Reducerea consumului pe piața Uniunii, în 2009, a avut un impact negativ asupra rezultatelor industriei din Uniune. Totuși, în ansamblu, nu se poate considera că reducerea consumului și ceilalți factori au avut un impact de natură să anuleze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune.
(122)
Pe baza analizei de mai sus care în mod corespunzător a separat și realizat o distincție între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țările în cauză au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
9. INTERESUL UNIUNII
9.1. Observație preliminară
(123)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciabil, au existat motive imperioase care să conducă la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsurile antidumping provizorii în acest caz particular. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și utilizatorilor produsului în cauză.
9.2. Interesul industriei din Uniune
(124)
Industria din Uniune este reprezentată de doi producători, ale căror fabrici sunt amplasate în diferite state membre ale Uniunii Europene, în cadrul cărora sunt angajate direct între 30 și 50 de persoane pentru producția și vânzarea produsului similar.
(125)
Unul dintre cei doi producători din Uniune nu a avut obiecții cu privire la deschiderea anchetei, însă nu a furnizat nicio altă informație și nu a cooperat pe durata anchetei.
(126)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori relevanți ai prejudiciului au arătat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de performanțele financiare ale industriei din Uniune, precum profitabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investiției, au fost grav afectați. În absența măsurilor, se consideră că redresarea din sectorul acidului oxalic nu va fi suficientă pentru a permite ameliorarea situației industriei din Uniune și că aceasta ar putea continua să se deterioreze..
(127)
Se preconizează că instituirea de măsuri va conduce la restabilirea condițiilor comerciale autentice și echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile acidului oxalic pentru a reflecta costul producției. Este de așteptat ca instituirea măsurilor să permită industriei din Uniune să își recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației economice și asupra profitabilității sale.
(128)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de acid oxalic originar din RPC și India ar fi în interesul industriei din Uniune.
9.3. Interesul importatorilor
(129)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a opt importatori neafiliați. Trei dintre aceștia au importat produsul în cauză doar în cantități nesemnificative și au putut transfera majorarea de preț clienților lor. Unii dintre ei au arătat că, în cazul instituirii unei taxe antidumping, vor lua în calcul posibilitatea eliminării produsului din gama lor de produse ofertate.
(130)
Potrivit afirmațiilor celui de-al patrulea importator, clienții acestuia ar putea utiliza regimul de perfecționare activă pentru toate produsele lor finite în al căror proces de producție se folosește acid oxalic și ulterior reexportate în afara Uniunii Europene. Ținând seama de acest lucru, impactul instituirii măsurilor antidumping asupra acestui importator ar fi nesemnificativ.
(131)
Pe baza celor de mai sus, se conclude în mod provizoriu că instituirea măsurilor nu va avea, în ansamblu, un impact semnificativ asupra importatorilor. În general, marjele de profit pe care importatorii le realizează în comerțul cu acid oxalic sunt considerabil ridicate, iar aceștia se așteaptă să poată transfera majorările de preț clienților lor.
9.4. Interesul utilizatorilor
(132)
Utilizatorii cooperanți au reprezentat 22 % din consumul de acid oxalic din Uniune în perioada de anchetă. Ancheta a arătat că distincția care se face între utilizările acidului oxalic nerafinat și ale acidului oxalic rafinat este relevantă pentru testul de determinare a interesului Uniunii Europene în ceea ce privește utilizatorii. Industria cooperantă din Uniune produce acid oxalic nerafinat, iar celălalt producător necooperant din UE produce acid oxalic rafinat care se folosește, în principal, în sectoarele farmaceutic, alimentar și al extracției metalelor sub formă de pulberi fine.
(133)
Utilizatorii de acid oxalic nerafinat au afirmat că instituirea măsurilor ar conduce la o majorare a prețului de către industria cooperantă din Uniune, care este singurul furnizor din UE. Pe de altă parte, utilizatorii au menționat, de asemenea, că o dependență completă de importurile străine nu este de dorit.
(134)
Pentru utilizatorii care fabrică produse de curățare și albire, acidul oxalic reprezintă doar o mică parte din inputuri și aceștia ar putea, probabil, să transfere clienților majorarea de preț rezultată în urma aplicării taxei antidumping sau să modifice formulele produselor, acolo unde acest lucru este posibil, pentru a folosi produse de substituție în locul acidului oxalic.
(135)
Pentru utilizatorii care fabrică produse de lustruit, acidul oxalic reprezintă o parte importantă din costul inputurilor și nu poate fi substituit. Este puțin probabil ca utilizatorii să poată să transfere în întregime clienților majorările de preț, din cauza concurenței producătorilor din exteriorul UE. Cu toate acestea, ei exportă 95 % din produse în afara UE și ar putea recupera taxele în cadrul sistemului de perfecționare activă.
(136)
Pentru utilizatorii care folosesc acidul oxalic în alte aplicații, cum ar fi reciclarea metalelor din deșeuri, acidul oxalic reprezintă o parte importantă din totalul costurilor de producție ale produsului finit pentru care este folosit acidul. Piața produsului finit este foarte volatilă. Acidul oxalic nu se poate înlocui în procesul de producție. În prezent, principalul agent de reciclare a deșeurilor din UE cumpără întregul său necesar de acid oxalic de la producători din Uniune. Odată cu instituirea taxelor antidumping, industria se va afla în situația de a putea alege în ce măsură va majora prețurile, dacă este cazul, pentru a beneficia de pe urma instituirii taxelor. Prin urmare, impactul instituirii măsurilor asupra acestui utilizator este neclar. Totuși, având în vedere faptul că utilizatorul respectiv realizează în prezent profituri scăzute din vânzarea produsului finit, orice majorare a prețului va avea un impact negativ dacă societatea nu va fi în măsură să o transfere asupra clienților.
(137)
Acidul oxalic „rafinat” este folosit, între altele, pentru producerea pulberilor anumitor metale. Acidul oxalic reprezintă o parte importantă din totalul costurilor de producție. În acest proces, acidul oxalic nu poate fi înlocuit. Profiturile din acest sector pot fi totuși considerabile. Date fiind faptul că în acest sector se încheie, de regulă, contracte cu durată de un an, transferul creșterii prețurilor asupra clienților nu va fi ușor, pe termen scurt. Totuși, având în vedere că cel mai scăzut nivel propus al taxelor este de 14,6 % și că în prezent se realizează profituri mari, orice majorare de preț ar putea fi absorbită pe termen scurt.
(138)
Un utilizator a afirmat că producția de acid oxalic rafinat nu este suficientă pentru a satisface cererea. În acest sens, s-a constatat că diferența între producția tipului de acid rafinat și consumul din Uniune a fost de aproximativ 1 000-2 000 tone/an. Având în vedere că cea mai mare parte a produselor finite la fabricarea cărora se folosește acidul oxalic rafinat este exportată, utilizatorii ar putea, în orice caz, să opereze în regim de perfecționare activă dacă doresc.
9.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(139)
Pe baza considerentelor de mai sus și a informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de acid oxalic originar din RPC și India.
10. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
10.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(140)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru prevenirea agravării prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(141)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(142)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping este de 8 % din cifra de afaceri și că această marjă de profit ar putea fi privită ca un minimum adecvat pe care industria din Uniune s-ar fi putut aștepta să îl obțină în absența unui dumping prejudiciabil.
(143)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând la costul de producție marja de profit de 8 % menționată anterior.
(144)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC și India, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune pe piața Uniunii în perioada de anchetă. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.
10.2. Măsurile provizorii
(145)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC și India, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(146)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul anchetei pentru societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, așadar, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză și India fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților specificate, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(147)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei modificări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și externe asociate, de exemplu, cu respectiva modificare a denumirii sau cu respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(148)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în perioada de anchetă.
(149)
Marjele de dumping și de prejudiciu stabilite sunt următoarele:
Țara
Societate
Marja de dumping
(%)
Marja de prejudiciu
(%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Toate celelalte societăți
43,6
50,7
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Toate celelalte societăți
52,2
66,3
11. DISPOZIȚII FINALE
(150)
Orice producător exportator de acid oxalic din RPC care nu s-a făcut cunoscut încă deoarece a considerat că nu îndeplinește nici criteriile pentru a beneficia de TEP și nici pe cele pentru a obține TI, dar care consideră că ar trebui stabilit un nivel separat al taxei este invitat să se facă cunoscut Comisiei Europene în termen de zece zile, de la data următoare datei publicării prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4).
(151)
În interesul bunei administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere.
(152)
Constatările privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror constatări definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acid oxalic sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 (cod TARIC 2917110091) și originar din Republica Populară Chineză și India.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Țara
Societatea
Taxa provizorie
(%)
Codul adițional TARIC
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Toate celelalte societăți
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Toate celelalte societăți
52,2
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații cu privire la aplicarea prezentului regulament, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 octombrie 2011.