RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1371/2013
af 16. december 2013
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1 Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag 1 hertil. Disse foranstaltninger er de gældende foranstaltninger, og den undersøgelse, der førte til foranstaltningerne, er den oprindelige undersøgelse.
(2)
De gældende foranstaltninger er tidligere blevet udvidet til at omfatte Malaysia ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 (3) og Taiwan og Thailand ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 21/2013 (4).
1.2 Anmodning
(3)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtog den 25. februar 2013 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(5)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina, Indien og Indonesien til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være omladning af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien og/eller urigtig oprindelsesangivelse af de kinesiske produkter.
(6)
Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Indien og Indonesien fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(7)
Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
1.3 Indledning
(8)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 322/2013 (5) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien.
1.4 Undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina, Indien og Indonesien, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Indien og Indonesien, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen. Alle parter blev underrettet om, at manglende samarbejdsvilje kunne medføre anvendelse af grundforordningens artikel 18 og afgørelser truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(10)
To eksporterende producenter i Indien og én ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Senere meddelte EU-importøren Kommissionen, at den importerede andre produkter og ikke tidligere har importeret de undersøgte varer. Ingen eksporterende producenter i Indonesien indsendte en besvarelse. Følgende eksporterende producenter i Indien indsendte en besvaret fritagelsesformular:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (»Montex«) og
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Derefter underrettede Urja Products Pvt.Ltd Kommissionen om, at virksomheden ikke fremstiller den undersøgte vare, og at dens varer har forskellige tekniske egenskaber og forskellige anvendelsesformål (henhørende under andre KN-koder). Derfor blev der kun foretaget kontrolbesøg hos Montex.
1.5 Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2013 (»UP«). Der blev indhentet oplysninger for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. april 2012 til 31. marts 2013 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1 Generelle betragtninger
(13)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Indien, Indonesien og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at de afhjælpende virkninger af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af den undersøgte vare, og om der eventuelt var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2 Den pågældende vare og den undersøgte vare
(14)
Den pågældende vare er, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00.
(15)
Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om den har oprindelse i Indien og Indonesien.
(16)
Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til Unionen har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3 Samarbejdets omfang
2.3.1 Indien
(17)
Som anført i betragtning 10 indleverede kun to indiske virksomheder besvarede fritagelsesformularer. Da en af dem, Urja Products Pvt.Ltd ikke blev anset for at være producent af den undersøgte vare, var der kun én samarbejdende virksomhed, nemlig Montex. Virksomheden tegnede sig kun for 1 % af den samlede eksport fra Indien til Unionen i. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og konklusionerne med hensyn til Indien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.2 Indonesien
(18)
Som anført i betragtning 10 indgav ingen indonesiske virksomheder en spørgeskemabesvarelse. De indonesiske virksomheder samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.3 Kina
(19)
De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.4 Ændring i handelsmønstret
(20)
For at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, blev importen af den undersøgte vare fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten af den undersøgte vare fra Kina til Indien og Indonesien vurderet. Denne import blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, i betragtning af det relativt begrænsede eller manglende samarbejde fra indiske, indonesiske og kinesiske virksomheders side (se punkt 2.3 ovenfor).
(21)
I den forbindelse blev Comext-statistikker (6), handelsstatistikker fra Indien og Indonesien fra de respektive nationale myndigheder og statistikker fra Global Trade Information Services (7) anvendt ved analysen. De regnskabsår, som begynder den 1. april og slutter den 31. marts, blev anvendt for at kunne etablere 12 måneders perioder.
(22)
Den importmængde, der er registreret i Comext-statistikkerne, dækker en større varegruppe end den pågældende vare og den undersøgte vare. På grundlag af skøn fra EU-erhvervsgrenen kunne det dog fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare og den undersøgte vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret.
2.4.1 Import til Unionen
(23)
Comext-statistikkerne viser en betydelig ændring i handelsmønstret i løbet af UP (se tabel 1 nedenfor).
Tabel 1
Importmængder (mio. m2) (8)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Kina
288,40
385,85
110,30
85,93
Indien
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesien
0,004
0,16
3,22
33,31
Kilde: Comext-statistikker
Import fra Kina
(24)
Ifølge Comext-statistikkerne faldt importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen markant efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (9) og endelige foranstaltninger i august 2011 (10). Ovenstående tabel 1 viser, at mellem 2010/11 og 2011/12 faldt importen til Unionen fra Kina fra 385,85 mio. m2 til 110,30 mio. m2 (med ca. 70 %), og mellem 2010/11 og 2012/13 faldt den yderligere (med ca. 80 %) til 85,9 mio. m2.
Import fra Indien
(25)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,35 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,28 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13 og nåede op på 13,13 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
(26)
Som anført i betragtning 17, eksporterede Montex en meget lille mængde til Unionen af den undersøgte vare i undersøgelsesperioden - i forhold til den samlede eksport fra Indien svarer det til 1 % af eksporten fra Indien til Unionen i perioden 2012/2013. Det blev endvidere konstateret, at Montex eksporterer den undersøgte vare under en forkert KN-kode, nemlig 7019 52. Eksporten skal derfor tilføjes til Comext-statistikkerne som vist i tabel 1 ovenfor.
Import fra Indonesien
(27)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indonesien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,004 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,16 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13, fra 3,22 mio. m2 til 33,31 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.2 Eksport fra Kina til Indien og Indonesien
(28)
Der blev også observeret en markant stigning i eksporten fra Kina til Indien og Indonesien i samme periode.
Tabel 2
Importmængder (mio. m2)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Indien
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesien
5,78
4,01
8,94
11,54
Kilde: Toldstatistikker fra Kina
Eksport fra Kina til Indien
(29)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indien af den undersøgte vare fra 4,8 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 29,3 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
Eksport fra Kina til Indonesien
(30)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indonesien af den undersøgte vare fra 5,78 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 11,54 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.3 Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(31)
Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten fra Kina til Indien og Indonesien efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og endelige foranstaltninger i august 2011 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og disse landes eksport til Unionen på den anden side.
2.5 Omgåelsens art
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den vare, der er omfattet af foranstaltninger, via tredjelande i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2.
(33)
I løbet af undersøgelsen blev der fundet beviser for omladning via Indonesien og Indien og/eller ukorrekte oprindelsescertifikater. En del af importen af den pågældende vare til Unionen blev f.eks. omladet via Dubai eller Singapore med oprindelsescertifikater i Indonesien/Indien og en del af importen til Unionen blev omladet via en indisk virksomhed, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Manglende samarbejde fra producenterne af den undersøgte vare, undtagen Montex, er også et tegn på, at der ikke er nogen egentlig produktion i Indonesien og Indien, som kunne begrunde eksportniveauet fra Indonesien og Indien til Unionen. Det kan med rimelighed forventes, at hvis der er tale om egentlige producenter, vil de forsøge at skille sig ud fra omgåelsen ved i det hele taget at deltage i denne undersøgelse. Desuden fremgik det ikke af undersøgelsen, at der var beviser for en egentlig produktion i de to berørte lande, bortset fra i forbindelse med Montex. Endvidere tyder den kraftige stigning i importen fra disse to lande på, at de kinesiske varer er blevet omladet til Unionen via Indien og Indonesien, og/eller at der findes ukorrekte certifikater for oprindelse.
(34)
Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien.
2.6 Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
(35)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladningen end undgåelse af de gældende foranstaltninger over for den pågældende vare. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina via Indien og Indonesien.
2.7 Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger
(36)
Det blev derefter vurderet, om importen af den undersøgte vare til Unionen havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger i henseende til priser og mængder. Der blev anvendt oplysninger fra Comext som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser på eksporten fra de ikke-samarbejdsvillige virksomheder i Indien og Indonesien. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-erhvervsgrenen i betragtning 74 i den oprindelige forordning.
(37)
Stigningen i importen fra Indien til Unionen fra 0,35 mio. m2 i 2009/2010 til 13,10 mio. m2 i RP var betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010. Stigningen i importen fra Indonesien til Unionen fra 0,04 mio. m2 i 2009/2010 til 33,31 mio. m2 i RP blev anset for betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indonesien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010.
(38)
For at vurdere, om de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves med hensyn til priser, blev priserne på importen fra Indonesien og Indien sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat ved den oprindelige forordning. Skadetærsklen som fastsat i den oprindelige forordning blev justeret for inflation. Den vejede gennemsnitlige eksportpris for eksporten fra Indien og Indonesien blev justeret for omkostninger efter import og for de kvalitetsjusteringer, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse af importen fra Kina. Sammenligningen viste betydeligt lavere eksportpriser for eksporten fra de pågældende lande til Unionen. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.
2.8 Bevis for dumping
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det endeligt undersøgt, om der var bevis for dumping.
(40)
I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev den normale værdi som fastsat i den oprindelige undersøgelse anvendt.
(41)
Eksportpriserne fra Indien og Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen var den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre af hver af de to berørte lande i RP, som indberettet til Comext. Eksporten af den indiske virksomhed Montex blev ikke afspejlet i de statistiske data på grund af ukorrekt klassificering af deres produkter (se betragtning 25 ovenfor), og blev ikke anvendt til beregningen af dumpingmargenen.
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger. Eftersom de data, der var til rådighed, ikke gjorde det muligt at fastsætte størrelsen af de tilpasninger, der skulle foretages, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Justeringerne blev således baseret på en procentsats, der beregnedes som andelen af de samlede transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger i forhold til værdien af cif-salgstransaktionerne til Unionen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse.
(43)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de to pågældende landes tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(44)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(45)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Indien og Indonesien som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare derfor udvides til at gælde for import af den undersøgte vare, dvs. samme vare, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(47)
De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011, »for alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
4.1 Indien
(49)
Som anført i betragtning 10 gav to eksporterende producenter sig til kende efter indledningen af proceduren, indsendte besvarede spørgeskemaer og anmodede om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, - Montex og Urja Products.
(50)
Som anført i betragtning 11, blev det konstateret, at en af de to virksomheder, Urja Products, ikke fremstiller den undersøgte vare. Fritagelsen i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, finder ikke anvendelse på den pågældende virksomhed.
(51)
Det blev konstateret, at Montex ikke var involveret i omgåelsen som omfattet af denne undersøgelse. Virksomheden godtgjorde, at den er en egentlig producent, hvis produktionskapacitet er større end mængden af eksport af den undersøgte vare til Unionen. Virksomheden indsendte et komplet sæt oplysninger, og der blev udført kontrolbesøg på stedet. De oplysninger, der blev efterprøvet i forbindelse med etableringen af virksomheden, køb af maskiner, produktionsproces, kapacitet, lagerbeholdninger, køb af råmaterialer og produktionsomkostninger underbygger denne konklusion. Desuden har denne producent kunnet godtgøre, at den ikke har forbindelse til nogen af de kinesiske producenter/eksportører, der er omfattet af de gældende foranstaltninger, eller virksomheder, der er involveret i omgåelse. Virksomheden kunne derfor indrømmes fritagelse fra den udvidede told.
4.2 Indonesien
(52)
Som nævnt i betragtning (10) indsendte ingen eksporterende producenter i Indonesien en anmodning om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4. Undersøgelsen afslørede ikke nogen egentlig producent af den pågældende vare i Indonesien.
4.3 Nye eksportører/producenter
(53)
Producenter i Indien og Indonesien, som ikke deltog i denne undersøgelse, og/eller ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, kan anmode om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 og stk. 4, og artikel 13, stk. 4. De vil blive anmodet om at udfylde et spørgeskema, for at Kommissionen kan træffe afgørelse om, hvorvidt en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg. Anmodningen bør indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg.
(54)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af betingelserne.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(55)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510014, 7019510015, 7019590014 og 7019590015), med undtagelse af varer fremstillet af Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (Taric-tillægskode B942).
2. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved denne artikels stk. 1 indførte antidumpingtold anvendelse.
3. Den ved stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves for import afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 8/20
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32 2) 295 65 05
2. Import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 791/2011 indførte antidumpingforanstaltninger, kan fritages for den ved artikel 1 udvidede told i henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen.
Artikel 3
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1371/2013
ze dne 16. prosince 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 791/2011 na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 791/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 % na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení. Uvedená opatření jsou platná a šetření, které vedlo k jejich uložení, je původní šetření.
(2)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 672/2012 (3) byla platná opatření již rozšířena na Malajsii a prováděcím nařízením Rady (EU) č. 21/2013 (4) na Tchaj-wan a Thajsko.
1.2 Žádost
(3)
Dne 25. února 2013 obdržela Evropská komise (dále jen „Komise“) žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(4)
Žádost předložily společnosti Saint-Gobain Adfors CZ s. r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH, čtyři výrobci některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(5)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy prima facie, že po uložení platných opatření došlo k podstatné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR, Indie a Indonésie do Unie, pro kterou mimo uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna obchodních toků údajně vyplynula ze zasílání některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR přes Indii a Indonésii a/nebo vyhotovením nepravdivého prohlášení o původu čínských výrobků.
(6)
Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud se jedná o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie a Indonésie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.
(7)
Existovaly rovněž důkazy, že ceny některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie byly dumpingové ve srovnání s běžnou hodnotou, která byla stanovena pro obdobný výrobek v původním šetření.
1.3 Zahájení šetření
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením Komise (EU) č. 322/2013 (5) („zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie.
1.4 Šetření
(9)
Komise oficiálně informovala o zahájení šetření orgány ČLR, Indie a Indonésie, výrobce/vývozce v těchto zemích, známé dotčené dovozce v Unii a výrobní odvětví Unie. Výrobcům/vývozcům v ČLR, Indii a Indonésii známým Komisi nebo výrobcům/vývozcům, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k závěrům založeným pouze na dostupných údajích.
(10)
Přihlásili se dva vyvážející výrobci v Indii a jeden dovozce v Unii, který není ve spojení, a poskytli odpovědi na uvedené dotazníky. Dovozce v Unii později Komisi sdělil, že dovážel jiné výrobky a v minulosti nedovezl žádný výrobek, který je předmětem šetření. Odpověď na dotazník neposkytl žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Níže uvedení vyvážející výrobci v Indii předložili vyplněný formulář s žádostí o osvobození:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (dále jen „Montex“), a
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Společnost Urja Products Pvt.Ltd. následně informovala Komisi, že není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, a že její výrobek má odlišné technické vlastnosti a využití (výrobek jiných kódů KN). Inspekce na místě byla proto provedena pouze v prostorách společnosti Montex.
1.5 Období šetření
(12)
Šetření se vztahovalo na období od 1. dubna 2009 do 31. března 2013 (dále jen „období šetření“). Za období šetření byly shromážděny údaje za účelem prošetření mimo jiné údajné změny obchodních toků. Za období od 1. dubna 2012 do 31. března 2013 (dále jen „období, o němž se podává zpráva“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření vyrovnávacího účinku platných opatření a existenci dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně obchodních toků mezi ČLR, Indií, Indonésií a Unií; zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod; zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství výrobku, který je předmětem šetření; zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro dotčený výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(14)
Dotčený výrobek je definován v původním šetření takto: otevřené síťoviny ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00.
(15)
Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako výrobek definovaný v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(16)
Z šetření vyplynulo, že výše definované otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyvážené z ČLR do Unie a otevřené síťoviny ze skleněných vláken zasílané z Indie a Indonésie do Unie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce
2.3.1 Indie
(17)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dvě společnosti v Indii předložily vyplněný formulář s žádostí o osvobození. Vzhledem k tomu, že jedna z těchto společností, Urja Products Pvt.Ltd., není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, zůstala pouze jedna spolupracující společnost, a to společnost Montex. Tato společnost představovala ve srovnání s celkovým vývozem z Indie pouze 1 % vývozu z této země do Unie během období, o němž se podává zpráva. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indie založena na dostupných údajích.
2.3.2 Indonésie
(18)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, odpovědi na dotazník neposkytla žádná společnost v Indonésii. Ze společností v Indonésii nespolupracovala žádná. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se Indonésie založena na dostupných údajích.
2.3.3 ČLR
(19)
Z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval žádný. Proto byl použit čl. 18 odst. 1 základního nařízení a zjištění týkající se ČLR založena na dostupných údajích.
2.4 Změna obchodních toků
(20)
Za účelem zjištění, zda došlo ke změně obchodních toků, byl posouzen dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z Indie a Indonésie do Unie a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie a Indonésie. Vzhledem k poměrně malé či nulové spolupráci indických, indonéských a čínských společností (viz oddíl 2.3 výše) bylo posouzení dovozu podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založeno na dostupných údajích.
(21)
Za tímto účelem byly při analýze použity statistiky COMEXT (6), statistiky obchodu z Indie a Indonésie získané od vnitrostátních orgánů těchto zemí a statistiky Global Trade Information Services (7). Jako období dvanácti měsíců bylo použito účetní období, které začíná 1. dubna a končí 31. března.
(22)
Objem dovozu zaznamenaný ve statistikách COMEXT zahrnuje větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Na základě odhadů poskytnutých výrobním odvětvím Unie však bylo možné zjistit, že významnou část tohoto objemu dovozu představoval dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření. Tyto údaje mohly být tudíž použity ke stanovení změny obchodních toků.
2.4.1 Dovoz do Unie
(23)
Statistiky COMEXT vykazují podstatnou změnu obchodních toků v období šetření (viz tabulka 1).
Tabulka 1
Objem dovozu(v milionech m2) (8)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
ČLR
288,40
385,85
110,30
85,93
Indie
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonésie
0,004
0,16
3,22
33,31
Zdroj: Statistiky COMEXT
Dovoz z ČLR
(24)
Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie dramaticky klesl po zavedení prozatímních opatření v únoru 2011 (9) a konečných opatření v srpnu 2011 (10). Tabulka 1 ukazuje, že v období 2010/2011 a 2011/2012 vývoz z ČLR do Unie poklesl z 385,85 milionu m2 na 110,30 milionu m2 (přibližně o 70 %) a v období 2010/2011 a 2012/2013 dále na 85,9 milionu m2 (přibližně o 80 %).
Dovoz z Indie
(25)
V účetním období 2009/2010 bylo podle statistik COMEXT z Indie do Unie dovezeno množství 0,35 milionu m2, v účetním období 2010/2011 0,28 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 a v účetním období 2012/2013 se jednalo o 13,13 milionu m2.
(26)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, společnost Montex vyvezla do Unie velmi malé množství výrobku, který byl v období šetření předmětem šetření - ve srovnání s celkovým vývozem z Indie se jedná o 1 % vývozu z Indie do Unie v období 2012/2013. Dále bylo zjištěno, že společnost Montex vyváží výrobek, který je předmětem šetření, pod nesprávným kódem KN - 7019 52. Vývoz této společnosti bylo proto nutno přidat do statistik COMEXT, jak ukazuje tabulka 1.
Dovoz z Indonésie
(27)
V účetním období 2009/2010 podle statistik COMEXT bylo z Indonésie na trh Unie dovezeno množství 0,004 milionu m2, v období 2010/2011 0,16 milionu m2; dovezené množství se prudce zvýšilo mezi obdobím 2011/2012 a 2012/2013 z 3,22 milionu m2 na 33,31 milionu m2.
2.4.2 Vývoz z ČLR do Indie a Indonésie
(28)
Ve stejném období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu z ČLR do Indie a Indonésie.
Tabulka 2
Objem dovozu (v milionech m2)
duben 2009/březen 2010
duben 2010/březen 2011
duben 2011/březen 2012
duben 2012/březen 2013
Indie
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonésie
5,78
4,01
8,94
11,54
Zdroj: Celní statistika ČLR
Vývoz z ČLR do Indie
(29)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indie zvýšil ze 4,8 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 29,3 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
Vývoz z ČLR do Indonésie
(30)
Podle celní statistiky ČLR se vývoz výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Indonésie zvýšil z 5,78 milionu m2 v účetním období 2009/2010 na 11,54 milionu m2 v účetním období 2012/2013.
2.4.3 Závěr týkající se změny obchodních toků
(31)
Celkový pokles vývozu z ČLR do Unie a souběžný nárůst vývozu z Indie a Indonésie do Unie a vývozu z ČLR do Indie a Indonésie po uložení prozatímních opatření v únoru 2011 a po uložení konečných opatření v srpnu 2011 představuje změnu obchodních toků mezi výše uvedenými zeměmi na straně jedné a vývozu těchto dvou zemí do Unie na straně druhé.
2.5 Povaha obcházení
(32)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce mimo jiné zahrnují zasílání výrobku, na který se vztahují platná opatření, přes třetí země v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(33)
V průběhu šetření byly shromážděny důkazy o praktikách překládky v Indonésii a Indii a/nebo o nesprávných osvědčeních o původu. V některých případech byl například dovážený dotčený výrobek do Unie přepravován přes Dubaj nebo Singapur s osvědčením o původu v Indonésii/Indii a část dovozu do Unie byla přepravována prostřednictvím jedné indické společnosti, která při šetření nespolupracovala. Nedostatečná spolupráce ze strany výrobců výrobku, který je předmětem šetření, s výjimkou společnosti Montex, poukazuje rovněž na to, že v Indonésii a Indii nedochází ke skutečné výrobě, která by zdůvodňovala úroveň vývozu z Indonésie a Indie do Unie. Lze důvodně předpokládat, že pokud by skuteční výrobci existovali, usilovali by o to, aby nebyli spojováni s obcházením antidumpingových opatření tak, že by se do šetření zapojili mezi prvními. Kromě toho šetření neprokázalo existenci skutečné výroby v obou dotčených zemích, kromě výroby společnosti Montex. Rovněž prudký nárůst dovozu z těchto dvou zemí naznačuje, že čínské výrobky jsou při vývozu do Unie předmětem překládky v Indii a Indonésii a/nebo jsou dováženy s nesprávným osvědčením o původu.
(34)
Existence překládky výrobků pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii je tudíž potvrzena.
2.6 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla
(35)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platným opatřením týkajícím se dotčeného výrobku. Kromě cla nebyly zjištěny žádné jiné skutečnosti, jež bylo možné považovat za vyrovnání nákladů na překládku, zejména pokud jde o náklady na dopravu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR v Indii a Indonésii a s ní spojenou nakládku.
2.7 Maření vyrovnávacího účinku antidumpingového cla
(36)
Dále bylo posuzováno, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, do Unie mařil vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství a ceny. Údaje databáze COMTEX byly použity jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi v Indii a Indonésii. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobní odvětví Unie v 74. bodě odůvodnění původního nařízení.
(37)
Nárůst dovozu z Indie do Unie z 0,35 milionu m2 v období 2009/2010 na 13,10 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl značný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010. Rovněž nárůst dovozu z Indonésie do Unie z 0,04 milionu m2 v období 2009/2010 na 33,31 milionu m2 v období, o němž se podává zpráva, tj. 2012/2013, byl považován za podstatný z hlediska množství, ve srovnání s (velmi nízkým) objemem dovozu z Indonésie před uložením prozatímních opatření v období 2009/2010.
(38)
Za účelem posoudit, zda byly vyrovnávací účinky platných opatření mařeny, pokud jde o ceny, byly ceny dovozu z Indonésie a Indie srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou v původním nařízení. Úroveň pro odstranění újmy stanovená v původním nařízení byla upravena s ohledem na inflaci. Vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indie a Indonésie byla upravena s ohledem na náklady vynaložené po dovozu a se zohledněním úprav ve vztahu ke kvalitě stanovených v původním šetření, pokud jde o dovoz z ČLR. Ze srovnání vyplynulo, že vývozní ceny při vývozu z dotčených zemí do Unie jsou značně nižší. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou rovněž mařeny z hlediska množství i cen.
2.8 Důkazy o existenci dumpingu
(39)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo také přezkoumáno, zda existuje důkaz o existenci dumpingu.
(40)
V původním nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Kanadě, jež byla v případě ČLR během uvedeného šetření považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím. V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se použila běžná hodnota, jak je stanovena v původním šetření.
(41)
Vývozní ceny při vývozu z Indie a Indonésie byly podle článku 18 základního nařízení založeny na dostupných údajích. Vývozní cena byla průměrnou vývozní cenou některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z obou dotčených zemí v průběhu období, o němž se podává zpráva, jak je uvedeno v databázi COMEXT. Vývoz uskutečňovaný indickou společností Montex se z důvodu nesprávného zařazení jejích výrobků (viz 25. bod odůvodnění) do statistik nepromítl a nebyl použit pro výpočet dumpingového rozpětí.
(42)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy za účelem zohlednění rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění a náklady spojené s balením. Vzhledem k tomu, že dostupné údaje neumožnily stanovit úroveň úprav, musely být úpravy provedeny na základě nejlepších dostupných údajů. Úpravy byly proto stanoveny na základě procenta vypočteného jako podílu celkových nákladů na dopravu, pojištění a balení vůči hodnotě obchodních transakcí směřujících do Unie s dodacími podmínkami CIF udaných spolupracujícími čínskými výrobci v původním šetření.
(43)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a odpovídajících vážených průměrných vývozních cen dvou dotčených zemí v průběhu tohoto období šetření, o němž se podává zpráva, a je vyjádřen jako procento z ceny CIF na hranici Unie před proclením.
(44)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovené vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(45)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo konečné antidumpingové clo uložené na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR obcházeno překládkou v Indii a Indonésii.
(46)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by platná opatření na dovoz dotčeného výrobku měla být rozšířena na dovoz stejného výrobku, avšak zasílaného z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli.
(47)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 pro „všechny ostatní společnosti“, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 62,9 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.
(48)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken zasílaných z Indie a Indonésie vybrána cla.
4. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
4.1 Indie
(49)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, po oznámení zahájení řízení se přihlásili dva vyvážející výrobci (společnosti Montex a Urja Products), poskytli odpovědi na dotazníky a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení požádali o osvobození.
(50)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že jedna z těchto dvou společností, společnost Urja Products, není výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení se na uvedenou společnost nevztahuje.
(51)
Bylo zjištěno, že společnost Montex se nepodílela na praktikách obcházení, jež jsou předmětem tohoto šetření. Tato společnost prokázala, že je skutečným výrobcem, jehož výrobní kapacita přesahuje objem vývozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie. Tato společnost předložila úplný soubor údajů; tyto údaje byly ověřeny na místě. Ověřené údaje, které se týkají vzniku uvedené společnosti, nákupu strojního zařízení, postupu výroby, kapacity, zásob, nákupu surovin a výrobních nákladů, podporují vyvozený závěr. Uvedený výrobce mimoto prokázal, že není ve spojení s žádnými výrobci/vývozci v ČLR, kteří podléhají stávajícím opatřením, nebo se společnostmi, které se podílejí na obcházení platných opatření. Tato společnost proto mohla být osvobozena od rozšířených opatření.
4.2 Indonésie
(52)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, žádost o osvobození podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení nepodal žádný vyvážející výrobce v Indonésii. Při šetření nebyl zjištěn žádný skutečný výrobce výrobku, který je předmětem šetření.
4.3 Noví výrobci/vývozci
(53)
Výrobci v Indii a Indonésii, kteří se neúčastnili tohoto šetření nebo v období, o němž se podává zpráva, nevyváželi výrobek, který je předmětem šetření, do Unie, mohou podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 11 odst. 4 a čl. 13. odst. 4 základního nařízení. Budou požádáni o vyplnění dotazníku, aby Komise mohla stanovit, zda lze osvobození udělit. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle vykonává také inspekci na místě. Žádost je třeba odeslat Komisi spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o změny činností společnosti spojené s výrobou a prodejem.
(54)
Je-li osvobození uděleno, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne odpovídající změnu platných rozšířených opatření. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(55)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené podle čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 791/2011 na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, zasílaných z Indie a Indonésie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Indie a Indonésie či nikoli, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510014, 7019510015, 7019590014 a 7019590015), s výjimkou dotčeného výrobku vyráběného společností Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (doplňkový kód TARIC B265).
2. Použití osvobození uděleného společnosti Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd. je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 1 tohoto článku.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozu zasílaného z Indie a Indonésie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ v Indii a Indonésii či nikoli, evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádost musí být zaslána na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
2. Dovoz uskutečňovaný společnostmi, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (EU) č. 791/2011,nůže být osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1 v souladu s ustanoveními základního nařízení.
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 322/2013.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.