RÅDETS AFGØRELSE
af 3. december 2013
om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF
(EØS-relevant tekst)
(2013/743/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 182, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 182, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) gennemføres rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 ("Horisont 2020") fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 (3) ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de specifikke mål og bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil.
(2)
Horisont 2020's overordnede mål bør forfølges gennem tre prioriteter, der specifikt vedrører det at frembringe videnskabelige topresultater ("Videnskabelig topkvalitet"), at være industriførende på en række områder ("Industrielt lederskab") og at håndtere samfundsmæssige udfordringer ("Samfundsmæssige udfordringer"). Det overordnede mål bør desuden forfølges gennem de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet". Disse prioriteter og specifikke mål bør gennemføres ved hjælp af et særprogram, der fastsætter en del for hver af de tre prioriteter, en del for det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen", en del for det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" og en del for de ikkenukleare direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (JRC).
(3)
Alle Horisont 2020's prioriteter og specifikke mål bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologiske udvikling og demonstration (2007-13) ("syvende rammeprogram"), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1982/2006/EF (4).
(4)
Forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter Horisont 2020's generelle mål, prioriteterne og hovedlinjerne for de specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, mens særprogrammet bør fastsætte de specifikke mål og hovedlinjerne for de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EU) nr. 1291/2013 gælder fuldt ud for særprogrammet, herunder også bestemmelserne om etiske principper.
(5)
Hver del bør supplere særprogrammets andre dele og gennemføres i sammenhæng med disse.
(6)
Der er kritisk behov for at styrke, udbrede og udvide Unionens videnskabelige grundlag og for at sørge for verdensførende forskning og talent, som kan sikre Europas konkurrenceevne og velfærd på lang sigt. Prioriteten “Videnskabelig topkvalitet” bør støtte Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie Skłodowska-Curie-aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation af videnskab, systemer og forskere og at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsrum og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan.
(7)
Forskningsaktioner, der gennemføres i henhold til prioriteten "Videnskabelig topkvalitet", bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.
(8)
Det Europæiske Forskningsråd (EFR) bør erstatte og efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF (5). Det bør arbejde i henhold til de anerkendte principper om videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed.
(9)
Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlag for fremtidens virksomheder og økonomiske vækst. Prioriteten "Industrielt lederskab" bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i hele Unionen.
(10)
Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i prioriteten "Industrielt lederskab" for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse.
(11)
Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ("Europa 2020-strategien"), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen.
(12)
Priroriteten "Samfundsmæssige udfordringer" bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation, herunder innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan, hvis det er relevant. Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling.
(13)
Der bør skabes en passende balance mellem små og store projekter inden for prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi".
(14)
Det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" bør udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og spredes bredt ud i hele Unionen i overensstemmelse med princippet om topkvalitet.
(15)
Det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" bør opbygge effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet, fremme rekrutteringen af nyt talent til videnskaben og koble videnskabelig topkvalitet sammen med social bevidsthed og socialt ansvar.
(16)
Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør JRC udføre forskning af højeste kvalitet. Når JRC gennemfører direkte aktioner i overensstemmelse med sit mandat, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, og overskrifterne "Sikkerhed og unionsborgerskab" samt "Det globale Europa" i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
(17)
JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og bør sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.
(18)
JRC bør fortsat tilvejebringe yderligere ressourcer gennem konkurrencebaserede aktiviteter, herunder deltagelse i indirekte aktioner i Horisont 2020, tredjepartsarbejde og i mindre grad udnyttelse af intellektuel ejendom.
(19)
Særprogrammet bør supplere aktioner, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-aktioner, som er nødvendige for den overordnede strategiske indsats for gennemførelsen af Europa 2020-strategien.
(20)
I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (6) er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser fastsat i sidstnævnte.
(21)
For at sikre, at de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller videreudvikle de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(22)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet.
(23)
Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for prioriteterne "Videnskabelig topkvalitet", "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer" og for de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).
(24)
JRC's Styrelsesråd oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom (8) er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af særprogrammet for JRC's ikkenukleare direkte aktioner.
(25)
Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør følgende retsakter ophæves: Rådets beslutning 2006/971/EF (9), Rådets beslutning 2006/972/EF (10), Rådets beslutning 2006/973/EF (11), Rådets beslutning 2006/974/EF (12) og Rådets beslutning 2006/975/EF (2007-2013) (13) -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Ved denne afgørelse oprettes særprogrammet til gennemførelse forordning (EU) nr. 1291/2013, og der fastsættes specifikke mål for Unionens støtte til de forsknings- og innovationsaktiviteter, der er beskrevet i artikel 1 i den nævnte forordning, og regler for gennemførelsen.
Artikel 2
Oprettelse af særprogrammet
1. Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ("særprogrammet") oprettes hermed for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1291/2013 består særprogrammet af følgende dele:
a)
del I "Videnskabelig topkvalitet"
b)
del II "Industrielt lederskab"
c)
del III "Samfundsmæssige udfordringer"
d)
del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen"
e)
del V "Videnskab med og for samfundet"
f)
del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner".
Artikel 3
Specifikke mål
1. Del I "Videnskabelig topkvalitet" har til formål at styrke kvaliteten i den europæiske forskning i overensstemmelse med det prioriterede område "Videnskabelig topkvalitet", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1291/2013-forordningen, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
styrkelse af frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter
b)
styrkelse af forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier (FET)
c)
styrkelse af færdigheder, uddannelse og karriereudvikling gennem Marie Skłodowska-Curie-aktioner ("Marie Skłodowska-Curie-aktioner")
d)
styrkelse af europæiske forskningsinfrastrukturer, herunder e-infrastrukturer ("forskningsinfrastrukturer").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del I.
2. Del II "Industrielt lederskab" har til formål at styrke det industrielle lederskab og konkurrenceevnen i overensstemmelse med det prioriterede område "Industrielt lederskab", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1291/2013, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier ("Lederskab inden for støtte- og industriteknologi"):
i)
informations- og kommunikationsteknologier (ikt)
ii)
nanoteknologi
iii)
avancerede materialer
iv)
bioteknologi
v)
avanceret fremstilling og forarbejdning
vi)
rumfart
b)
bedre adgang til risikokapital til investeringer i forskning og innovation ("Adgang til risikokapital")
c)
øget innovation i SMV'er ("Innovation i SMV'er").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del II.
Der fastlægges særlige vilkår for at benytte sig af finansieringsfaciliteterne under det specifikke mål i første afsnit, litra b). Disse vilkår er anført i bilag I, del II, punkt 2.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 11 vedrørende ændring af andelen af investeringer fra Horisont 2020-egenkapitalfaciliteten ud af de samlede EU-investeringer i udvidelses- og vækstfasen vedrørende finansieringsinstrumenter som omhandlet i bilag I, del II, punkt 2.
3. Del III "Samfundsmæssige udfordringer" skal bidrage til det prioriterede område "Samfundsmæssige udfordringer" i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1291/2013 gennem aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som bidrager til følgende specifikke mål:
a)
forbedring af alles sundhed og trivsel gennem hele livet ("Sundhed, demografisk udvikling og trivsel")
b)
sikring af tilstrækkelige forsyninger af sikre og sunde fødevarer af høj kvalitet og andre biobaserede produkter ved at udvikle produktive, bæredygtige og ressourceeffektive primære produktionssystemer, fremme af tilhørende økosystemtjenester og genvinding af biologisk diversitet sammen med konkurrencedygtige forsynings-, forarbejdnings- og afsætningskæder med lav CO2-udledning ("Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje og bioøkonomien")
c)
overgang til et pålideligt, økonomisk overkommeligt, alment accepteret, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af de stadig mere knappe ressourcer, stigende energibehov og klimaændringerne ("Sikker, ren og effektiv energi")
d)
udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, klima- og miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for alle borgere, økonomien og samfundet ("Intelligent, grøn og integreret transport")
e)
udvikling af en ressource- og vandeffektiv økonomi og et ressourceeffektivt samfund, der er robust over for klimaændringer, beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer og en bæredygtig forsyning og anvendelse af råstoffer for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer og økosystemer ("Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning")
f)
fremme af en øget indsigt i Europa, tilvejebringelse af løsninger og støtte til rummelige, innovative og reflekterende europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og tiltagende global indbyrdes afhængighed ("Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund")
g)
fremme af sikre europæiske samfund i situationer med hidtil usete forandringer og tiltagende indbyrdes global afhængighed og globale trusler og samtidig styrkelse af den europæiske tradition for frihed og retfærdighed ("sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del III.
4. Del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" skal bidrage til det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både er maksimeret og er bredt tilgængelige i hele Unionen i henhold til princippet om topkvalitet.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med dette specifikke mål er beskrevet i bilag I, del IV.
5. Del V "Videnskab med og for samfundet" skal bidrage til det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del V.
6. Del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner" skal bidrage til alle de prioriterede områder i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 med det specifikke mål at levere kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til Unionens politikker.
Hovedlinjerne i forbindelse med dette specifikke måls aktiviteter er beskrevet i bilag I, del VI.
7. Særprogrammet vurderes ud fra de opnåede resultater og virkninger i forhold til resultatindikatorer.
Bilag II indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste resultatindikatorer.
Artikel 4
Budgettet
1. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1291/2013 udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet 74 316,9 mio. EUR.
2. Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de seks dele, der er beskrevet i artikel 2, stk. 2, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013. Den vejledende fordeling af budgetbevillingerne på de specifikke mål, der er anført i denne afgørelses artikel 3, og det samlede maksimumbidrag til JRC's aktioner er angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 1291/2013.
3. Højst 5 % af de beløb, der er anført i artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 for særprogrammets del I- V, må anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Kommissionen sikrer, at dens administrative udgifter i løbet af programmet vil falde, og den vil bestræbe sig på at nå et mål på højst 4,6 % i 2020. Disse tal tages op til revision som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 som fastsat i artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013.
4. Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.
AFSNIT II
GENNEMFØRELSE
Artikel 5
Arbejdsprogrammer
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer.
2. Kommissionen vedtager fælles eller særskilte arbejdsprogrammer for gennemførelsen af del I-V af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), undtagen for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4.
3. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), som fastlagt af det Videnskabelige Råd, jf. artikel 7, stk. 2, litra b), vedtages af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 10, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den mener, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med proceduren i artikel 10, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning.
4. Kommissionen vedtager et særskilt flerårigt arbejdsprogram ved hjælp af en gennemførelsesretsakt for del VI af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f).
Dette arbejdsprogram skal tage hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd som omhandlet i Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom.
5. I arbejdsprogrammerne tages der hensyn til videnskabens, teknologiens og innovationens status på nationalt og internationalt plan samt på EU-plan og for den politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige udvikling. Hvor det er relevant, skal de indeholde oplysninger om samordningen med de forsknings- og innovationsaktiviteter, som udføres af medlemsstaterne (og deres regioner), herunder inden for områder, hvor der findes fælles programlægningsinitiativer. De ajourføres efter behov.
6. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af del I-V omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), i nærværende afgørelse skal beskrive de tilstræbte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoderne og det samlede udgiftsbeløb, herunder indikative oplysninger om de klimarelaterede udgifter, hvor det er relevant. De skal også omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er allokeret til hver aktion, en foreløbig tidsplan for gennemførelsen og en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de følgende gennemførelsesår. I forbindelse med tilskud skal de anføre prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt og den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger. De skal også angive eventuelle supplerende udnyttelses- og formidlingsforpligtelser for deltagerne i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1290/2013 (14). De skal efter behov give mulighed for en strategisk top-down-tilgang såvel som en bottom-up-tilgang, hvor målene nås på innovative måder.
Herudover skal disse arbejdsprogrammer omfatte et afsnit, som udpeger de tværgående spørgsmål, som er omhandlet i artikel 14 og under underafsnittet "Tværgående spørgsmål og støtteforanstaltninger i Horisont 2020" i bilag I til forordning (EU) nr. 1291/2013, og som dækker to eller flere specifikke mål inden for det samme prioriterede område eller på tværs af to eller flere prioriterede områder. Aktionerne gennemføres på en integreret måde.
7. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4, følgende foranstaltninger:
a)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 2,5 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a), og undtagen aktioner finansieret under pilotprojektet "Den hurtige vej til innovation" omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) nr. 1291/2013
b)
afgørelsen om godkendelse af finansiering af aktioner, der omfatter anvendelse af humane embryoner og humane embryonale stamceller, og aktioner under det specifikke mål "Sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra g)
c)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f) og aktioner under de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" omhandlet i henholdsvis artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 5
d)
udarbejdelse af mandatet for evalueringen, jf. artikel 32 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 6
Det Europæiske Forskningsråd
1. Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd ("EFR"), som skal være midlet til at gennemføre aktionerne under del I "Videnskabelig topkvalitet", som vedrører det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a). EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF.
2. EFR består af det uafhængige videnskabelige råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.
3. EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.
Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornyes én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.
Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i videnskabens verden.
4. Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til beslutning 2006/972/EF.
5. EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold i konkurrence på EU-niveau. EFR's forskningsstøtte tildeles udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet.
6. Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.
Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner sker i overensstemmelse med principperne i stk. 4 og den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.
Artikel 7
Det Videnskabelige Råd
1. Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere af begge køn i forskellige aldersgrupper med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af eksterne interesser.
Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.
Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornyes én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.
2. Det Videnskabelige Råd fastlægger:
a)
den overordnede strategi for EFR
b)
arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter
c)
metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte
d)
sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning
e)
en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.
Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d) og e), hvis den mener, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets mål, hvorved den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og behørigt begrunder afvigelserne.
3. Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, del I, punkt 1.1.
4. Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at nå det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), i henhold til principperne i artikel 6, stk. 4. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.
Artikel 8
Specifik gennemførelsesstruktur
1. Den specifikke gennemførelsesstruktur er ansvarlig for den administrative gennemførelse og programgennemførelsen, jf. bilag I, del I, punkt 1.2. Den støtter Det Videnskabelige Råd i varetagelsen af alle dets opgaver.
2. Kommissionen sikrer, at den specifikke struktur for gennemførelsen strengt, effektivt og med den nødvendige smidighed følger EFR's mål og krav og kun disse.
AFSNIT III
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 9
Tilsyn og oplysninger om gennemførelse
1. Kommissionen fører et årligt tilsyn med og aflægger rapport om gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1291/2013 og bilag III til denne afgørelse.
2. Kommissionen orienterer med jævne mellemrum udvalget som omhandlet i artikel 10 om de samlede fremskridt med gennemførelsen af særprogrammets indirekte aktioner for at give udvalget mulighed for på et tidligt tidspunkt at give relevant input til udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne, navnlig den flerårige tilgang og de strategiske retningslinjer, og den forelægger udvalget rettidige oplysninger om alle aktioner foreslået eller finansieret under Horisont 2020, jf. bilag IV.
Artikel 10
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (programudvalget). Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget holder møde i forskellige sammensætninger, jf. bilag V, alt efter hvilket emne der skal drøftes.
3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
4. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
5. Hvis udtalelsen fra udvalget skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.
Artikel 11
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, tillægges Kommissionen for Horisont 2020's samlede varighed.
3. Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om at tilbagekalde bringer de i den pågældende afgørelse anførte delegerede beføjelser til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der fastsættes nærmere i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned på Rådets initiativ.
6. Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem eller om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.
Artikel 12
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. De aktioner, som er iværksat i henhold til de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger og økonomiske forpligtelser i forbindelse med aktioner, der gennemføres i henhold til disse beslutninger, hører fortsat under disse beslutninger, indtil de er afsluttet. Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for de udvalg, som er nedsat ved de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger, af det udvalg, der er omhandlet i artikel 10.
3. Den finansielle tildeling til særprogrammet kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem særprogrammet og de foranstaltninger, der er omfattet af beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2013.
ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 3. prosince 2013
o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES
(Text s významem pro EHP)
(2013/743/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 182 odst. 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 182 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má být rámcový program pro výzkum a inovace 2014-2020 (dále jen „program Horizont 2020“) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (3) provedeno prostřednictvím zvláštního programu, který stanoví specifické cíle a prováděcí pravidla, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
(2)
Obecný program Horizont 2020 by měl být uskutečňován prostřednictvím tří priorit zaměřených na dosahování vynikajících vědeckých výsledků („vynikající věda“), zajištění vedoucího postavení v průmyslu („vedoucí postavení v průmyslu“) a hledáním odpovědí na společenských výzev („společenské výzvy“). Obecný cíl se uskutečňuje rovněž prostřednictvím specifických cílů „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“. Tyto priority a specifické cíle by měly být prováděny prostřednictvím zvláštního programu, který obsahuje jednu část pro každou ze tří priorit, a sice jednu část pro specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“, jednu část pro specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ a jednu část pro přímé akce Společného výzkumného střediska.
(3)
Všechny priority a specifické cíle programu Horizont 2020 by měly zahrnovat mezinárodní rozměr. Činnosti spojené s mezinárodní spoluprací by měly být zachovány přinejmenším na úrovni Sedmého rámcového programu Evropského společenství provýzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007-2013) (dále jen „sedmý rámcový program“) přijatého rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (4).
(4)
Zatímco nařízení (EU) č. 1291/2013 stanoví obecný cíl programu Horizont 2020, priority a hlavní rysy specifických cílů a činností, jež mají být prováděny, měl by zvláštní program stanovit specifické cíle a hlavní rysy činností, které se týkají jednotlivých částí. Na tento zvláštní program se plně vztahují ustanovení o provádění obsažená v nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně ustanovení týkajících se etických zásad.
(5)
Každá část by měla doplňovat ostatní části zvláštního programu a být prováděna konzistentně s těmito částmi.
(6)
K zabezpečení dlouhodobé konkurenceschopnosti a blaha Evropy je naprosto nezbytné posílit a rozšířit excelenci vědecké základny Unie a zajistit výzkum a talenty světové úrovně. V rámci priority „Vynikající věda“ by měla být podpořena činnost Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu, budoucí a vznikající technologie, akce „Marie Curie-Skłodowska“ a evropské výzkumné infrastruktury. Tyto činnosti by se měly zaměřit na rozvíjení schopností v dlouhodobém horizontu, důsledně se zaměřovat na novou generaci vědy, systémů a výzkumných pracovníků a poskytovat podporu objevujícím se talentům z celé Unie a z přidružených zemí. Činnosti Unie na podporu vynikající vědy by měly pomoci upevnit Evropský výzkumný prostor a zajistit v celosvětovém měřítku větší konkurenceschopnost a přitažlivost systému vědy zavedeného v Unii.
(7)
Akce v oblasti výzkumu prováděné v rámci priority I „Vynikající věda“ by měly být určeny podle potřeb a příležitostí vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.
(8)
Evropská rada pro výzkum by měla nahradit Evropskou radu pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím Komise 2007/134/ES (5), a měla by být její nástupkyní. Měla by působit podle zavedených zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(9)
V zájmu zachování a zlepšení vedoucího postavení Unie v průmyslu je naléhavě nutné podněcovat investice soukromého sektoru do výzkumu, vývoje a inovací, podporovat výzkum a inovace na základě programu iniciovaného podniky a urychlit vývoj nových technologií, na nichž budou založeny budoucí podniky a hospodářský růst. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ by měla podporovat investice do vynikajícího výzkumu a inovací v oblasti klíčových základních technologií a ostatních průmyslových technologií, usnadnit přístup inovativních podniků a projektů k rizikovému financování a zajistit širokou podporu Unie pro inovace v mikropodnicích a malých a středních podnicích).
(10)
Do části II „Vedoucí postavení v průmyslu“ je nutno jako soudržný prvek zařadit vesmírný výzkum a inovace, které spadají do sdílené pravomoci Unie, v zájmu zajištění co nejvyššího vědeckého, hospodářského a společenského dopadu a účinného a nákladově efektivního provádění.
(11)
Řešení významných společenských výzev určených ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) vyžaduje významné investice do výzkumu a inovací za účelem vývoje a zavádění nových a průlomových řešení nezbytného měřítka a rozsahu. Tyto výzvy představují rovněž důležité hospodářské příležitosti pro inovativní podniky, a přispívají proto ke konkurenceschopnosti Unie a zaměstnanosti.
(12)
Priorita „Společenské výzvy“ by měla zvýšit účinnost výzkumu a inovací v reakci na hlavní společenské výzvy podporou vynikajících výzkumných a inovačních činností. Tyto činnosti by měly být prováděny s využitím přístupu zaměřeného na jednotlivé výzvy, který spojuje zdroje a znalosti z různých oblastí, technologií a disciplín. Důležitým prvkem při řešení všech výzev je výzkum v oblasti společenských a humanitních věd. Činnosti by měly zahrnovat celou škálu výzkumu a inovací, včetně činností souvisejících s inovacemi, jako jsou pilotní projekty, demonstrace, zkušební zařízení a podpora veřejných zakázek, prenormativní výzkum a normalizace a zavádění inovací na trh. Činnosti by ve vhodných případech měly přímo podporovat odpovídající pravomoci v oblasti odvětvových politik na úrovni Unie. Všechny výzvy by měly přispět k zastřešujícímu cíli, kterým je udržitelný rozvoj.
(13)
V rámci priority „společenské výzvy“ a specifickým cílem „vedoucího postavení v základních a průmyslových technologiích“ by se mělo usilovat o náležitou rovnováhu mezi menšími a většími projekty.
(14)
Specifický cíl „šíření excelence a rozšiřování účasti“ by měla plně využívat evropského talentového potenciálu a zajistit, že přínosy inovační ekonomiky budou maximalizovány a obecně rozděleny v rámci Unie v souladu se zásadou excelence.
(15)
Specifický cíl „věda se společností a pro společnost“ by měla budovat účinnou spolupráci mezi vědou a společností, podpořit získávání nových talentů pro vědu a propojit vynikající vědecké výsledky se sociálním povědomím a odpovědností.
(16)
Společné výzkumné středisko by mělo jakožto nedílnou součást programu Horizont 2020 i nadále poskytovat nezávislou a na zákazníky orientovanou vědeckou a technickou podporu pro stanovení, tvorbu, provádění a sledování politik Unie. K naplnění svého poslání by Společné výzkumné středisko mělo provádět výzkum nejvyšší kvality. Při provádění přímých akcí v souladu se svým posláním by Společné výzkumné středisko mělo klást zvláštní důraz na oblasti, které mají pro Unii klíčový význam, a to inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění a okruhy „bezpečnost a občanství“ a „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
(17)
Přímé akce Společného výzkumného střediska by měly být prováděny pružně, účinně a transparentně s přihlédnutím k příslušným potřebám uživatelů Společného výzkumného střediska a politik Unie a měly by dodržovat cíl spočívající v ochraně finančních zájmů Unie. Tyto akce v oblasti výzkumu by měly být případně přizpůsobeny těmto potřebám a vědecko-technickému vývoji a usilovat o dosažení vědecké excelence.
(18)
Společné výzkumné středisko by mělo i nadále vytvářet dodatečné zdroje prostřednictvím konkurenceschopných činností, včetně účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020, práce třetích stran a, v menším rozsahu, využívání duševního vlastnictví.
(19)
Zvláštní program by měl doplňovat akce uskutečňované v členských státech a rovněž další akce Unie, které jsou nezbytné pro celkové strategické úsilí při provádění strategie Evropa 2020.
(20)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (6), ve znění pozdějších předpisů, jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti na programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v něm stanoveny.
(21)
K zajištění toho, aby zvláštní podmínky pro využívání finančních nástrojů odrážely tržní podmínky, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem přizpůsobení nebo podpory zvláštních podmínek pro využívání finančních nástrojů. Je obzvláště důležité, aby Komise během svých přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány včas a vhodným způsobem Radě.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení zvláštního programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijímání pracovních programů pro provádění zvláštního programu.
(23)
Prováděcí pravomoci týkající se pracovních programů pro priority „vynikající věda“, „vedoucí postavení průmyslu“ a „společenské výzvy“ a specifické cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“ by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(24)
Ohledně vědecko-technického obsahu zvláštního programu týkajícího se nejaderných přímých akcí Společného výzkumného střediska byla konzultována správní rada Společného výzkumného střediska zřízená rozhodnutím Komise 96/282/Euratom (8).
(25)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by mělo být zrušeno rozhodnutí Rady 2006/971/ES (9), rozhodnutí Rady 2006/972/ES (10), rozhodnutí Rady 2006/973/ES (11), rozhodnutí Rady 2006/974/ES (12), a rozhodnutí Rady 2006/975/ES (13),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto rozhodnutím se zřizuje zvláštní program k provedení nařízení (EU) č. 1291/2013 a stanoví specifické cíle pro podporu Unie určenou na výzkumné a inovační činnosti stanovené v článku 1 uvedeného nařízení a rovněž prováděcí pravidla.
Článek 2
Zřízení zvláštního programu
1. Na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se zavádí zvláštní program k provedení Horizontu 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „zvláštní program“).
2. V souladu s čl. 5 odst. 2, 2a a 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 se zvláštní program skládá z těchto částí:
a)
část I „Vynikající věda“;
b)
část II „Vedoucí postavení v průmyslu“;
c)
část III „Společenské výzvy“;
d)
část IV „Šíření excelence a rozšiřování účasti“;
e)
část V „Věda se společností a pro společnost“;
f)
část VI „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska“.
Článek 3
Specifické cíle
1. Část I „Vynikající věda“ posílí excelenci evropského výzkumu v souladu s prioritou „vynikající věda“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
posílení průkopnického výzkumu prostřednictvím činností Evropské rady pro výzkum (dále jen „Evropská rada pro výzkum“);
b)
posílení výzkumu v oblasti budoucích a vznikajících technologií;
c)
posílení dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje prostřednictvím akcí Marie Curie-Skłodowska (dále jen „akce „Marie Curie-Skłodowska“);
d)
posílení evropských výzkumných infrastruktur, včetně elektronických infrastruktur (dále jen „výzkumné infrastruktury“).
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části I přílohy I.
2. Část II „Vedoucí postavení v průmyslu“ posílí vedoucí postavení v průmyslu a konkurenceschopnost v souladu s prioritou „vedoucí postavení v průmyslu“ stanovenou v čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to sledováním těchto specifických cílů:
a)
podpora vedoucího postavení Evropy v průmyslu prostřednictvím výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací v oblasti těchto základních a průmyslových technologií („vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“):
i)
informační a komunikační technologie,
ii)
nanotechnologie,
iii)
vyspělé materiály,
iv)
biotechnologie,
v)
vyspělá výroba a zpracování,
vi)
vesmír;
b)
zlepšení přístupu k rizikovému financování pro investice do výzkumu a inovací;
c)
zvýšení inovací v malých a středních podnicích.
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části II přílohy I.
Pro využívání finančních nástrojů v rámci specifického cíle uvedeného v písmeně b) prvního pododstavce se stanoví zvláštní podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny v části II oddíle 2 přílohy I.
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 10 ohledně změny podílu investic z kapitálového nástroje programu Horizont 2020 v rámci celkových investic EU do expanzivní a růstové fáze, pokud jde o finanční nástroje uvedené v části II oddíle 2 přílohy I.
3. Část III „společenské výzvy“ přispěje k prioritě „společenské výzvy“ stanovené v čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1291/2013, a to prováděním akcí v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, demonstrací a inovací, které přispějí k těmto specifickým cílům:
a)
zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech ("zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky");
b)
zajišťování dostatečných dodávek bezpečných, zdravých a vysoce kvalitních potravin a jiných biologických výrobků prostřednictvím rozvoje produktivních a udržitelných systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje, podpory souvisejících ekosystémových služeb a obnovy biologické rozmanitosti, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských, zpracovatelských a tržních řetězců („potravinová bezpečnost, udržitelné zemědělství a lesní hospodářství, mořský a námořní výzkum a výzkum vnitrozemských vod a biohospodářství“);
c)
uskutečnění přechodu na spolehlivý, cenově dostupný, všeobecně přijatý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém zaměřený na snížení závislosti na fosilních palivech v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu („zajištěná, čistá a účinná energie“);
d)
dosažení evropského dopravního systému, který ve prospěch všech občanů, hospodářství a společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný ke klimatu a k životnímu prostředí, bezpečný a bez nedostatků („inteligentní, ekologická a integrovaná doprava“);
e)
dosažení hospodářství a společnosti účinně využívajících zdroje, včetně vody, a odolných vůči změně klimatu, ochrany a udržitelného řízení přírodních zdrojů a ekosystémů a udržitelného dodávání a využívání surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí světové populace v rámci udržitelných mezí přírodních zdrojů a ekosystémů planety („činnosti v oblasti klimatu a životního prostředí, účinné využívání zdrojů a suroviny“);
f)
péče o hlubší pochopení Evropy, nabídnutí řešení a podpora inovativní a přemýšlivé evropské společnosti podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti („Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“);
g)
podpora bezpečných evropských společností v kontextu nebývalých proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti a hrozeb, při současném posilování evropské kultury svobody a spravedlnosti („zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“);
Hlavní rysy činností souvisejících s těmito specifickými cíli jsou stanoveny v části III přílohy I.
4. Část IV „šíření excelence a rozšiřování účasti“ přispěje ke specifickému cíli „šíření excelence a rozšiřování účasti“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 plným využitím potenciálu fondu evropských talentů a zajistí, že přínosy inovačního hospodářství budou maximalizovány a všeobecně rozšířeny napříč Unií v souladu se zásadou excelence.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části IV přílohy I.
5. Část V „věda se společností a pro společnost“ přispěje ke specifickému cíli „věda se společností a pro společnost“ stanovenému v čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013 tím, že povede k navázání účinné spolupráce mezi vědou a společností, k získání nových talentů pro vědu a k propojení vědecké excelence se sociálním povědomím a odpovědností.
Hlavní rysy činností souvisejících s tímto specifickým cílem jsou stanoveny v části V přílohy I.
6. Část IV „Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska přispěje ke všem prioritám stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 se specifickým cílem spočívajícím v poskytování vědecké a technické podpory tvorbě evropských politik iniciované zákazníky.
Hlavní rysy činností tohoto specifického cíle jsou stanoveny v části IV přílohy I.
7. Zvláštní program je posuzován ve vztahu k výsledkům a dopadům na základě výkonnostních ukazatelů.
Další podrobnosti o klíčových výkonnostních ukazatelích jsou uvedeny v příloze II.
Článek 4
Rozpočet
1. V souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 1291/2013 činí celkové finanční prostředky přidělené na provádění zvláštního programu 74 316,9 milionů EUR.
2. Částka uvedená v odstavci 1 tohoto článku je rozdělena mezi šest částí uvedených v čl. 2 odst. 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013. Orientační rozdělení rozpočtových prostředků pro jednotlivé specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto rozhodnutí a maximální celková částka příspěvku na akce Společného výzkumného střediska jsou uvedeny v příloze II nařízení (EU) č. 1291/2013.
3. Na správní výdaje Komise připadá nejvýše 5 % částek uvedených v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013 pro části I až V zvláštního programu. Komise zajistí, že v průběhu programu se její administrativní náklady sníží, a bude usilovat o to, aby v roce 2020 dosáhla cíle 4,6 % nebo méně. Tyto hodnoty se přezkoumají v rámci průběžného hodnocení programu Horizont 2020 stanoveného v čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) č. 1291/2013.
4. V případě potřeby lze prostředky zanést do rozpočtu na období po roce 2020 na pokrytí technických a správních výdajů s cílem umožnit řízení činností, které do 31. prosince 2020 nebudou ještě ukončeny.
HLAVA II
PROVÁDĚNÍ
Článek 5
Pracovní programy
1. Zvláštní program je prováděn prostřednictvím pracovních programů.
2. Komise přijme společné nebo zvláštní pracovní programy pro provádění částí I až V tohoto zvláštního programu uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e), s výjimkou provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 9 odst. 2.
3. Pracovní programy pro provádění akcí v rámci specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a), jak jsou stanoveny vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. b), přijímá Komise prostřednictvím prováděcího aktu v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 10 odst. 3. Komise se od pracovního programu stanoveného vědeckou radou odchýlí pouze tehdy, pokud se domnívá, že tento pracovní program není v souladu s ustanoveními tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise pracovní program prostřednictvím prováděcího aktu přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 2. Toto opatření Komise řádně zdůvodní.
4. Prostřednictvím prováděcího aktu přijme Komise samostatný víceletý pracovní program pro část VI zvláštního programu uvedeného v čl. 2 odst. 2 písm. f).
Tento pracovní program přihlíží ke stanovisku správní rady Společného výzkumného střediska podle rozhodnutí 96/282/Euratom.
5. Pracovní programy přihlížejí ke stavu vědy, techniky a inovací na úrovni jednotlivých členských států, na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a k příslušnému vývoji politiky a trhu a společenskému vývoji. Pracovní programy případně obsahují informace o koordinaci s výzkumnými a inovačními činnostmi prováděnými členskými státy (včetně jejich regionů), mimo jiné v oblastech, v nichž existují iniciativy společného plánování. Podle potřeby se aktualizují.
6. Pracovní programy pro provádění částí I až V uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) až e) tohoto rozhodnutí stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku, včetně případně orientačních údajů ohledně výše výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Pracovní programy obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci, orientační harmonogram provádění a víceletý přístup a strategické směry pro další roky provádění. Pracovní programy u grantů zahrnují jednotlivé priority, výběr a kritéria pro udělení grantu a relativní váhu jednotlivých hodnotících kritérií a maximální míru financování celkových způsobilých nákladů. Rovněž uvedou jakékoliv další povinnosti účastníků týkající se využití a šíření v souladu s článkem 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (14). Podle potřeby umožňují strategické přístupy shora dolů i přístupy zdola nahoru, které se cíli zabývají inovativními způsoby.
Tyto pracovní programy mimoto obsahují oddíl, v němž jsou určeny průřezové otázky podle článku 14 a v příloze I nařízení (EU) č. 1291/2013 pod nadpisem „Průřezové otázky a podpůrná opatření“, a to na základě dvou či více specifických cílů v rámci téže priority nebo napříč dvěma či více prioritami. Tyto akce jsou prováděny integrovaným způsobem.
7. Komise přijímá prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s přezkumným postupem podle čl. 10 odst. 4. tato opatření:
a)
rozhodnutí o schválení financování nepřímých akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu 2,5 milionu EUR nebo více, s výjimkou akcí podle specifického cíle "Společné výzkumné středisko" uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a) tohoto rozhodnutí a s výjimkou akcí financovaných v rámci pilotního projektu „Rychlá cesta k inovacím“ uvedeného v článku 24 nařízení (EU) č. 1291/2013;
b)
rozhodnutí o schválení financování akcí zahrnujících použití lidských embryí a lidských embryonálních kmenových buněk a akcí podle specifického cíle „zabezpečené společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v čl. 3 odst. 3 písm. g);
c)
rozhodnutí o schválení financování akcí, činí-li odhadovaná částka příspěvku Unie v rámci zvláštního programu na akce v rámci specifického cíle „Evropa v měnícím se světě - inovativní a přemýšlivé společnosti podporující začlenění“ podle čl. 3 odst. 3 písm. f) a na akce v rámci specifického cíle „šíření excelence a rozšiřování účasti“ uvedeného v čl. 3 odst. 4 a v rámci specifického cíle „věda se společností a pro společnost“ čl. 3 odst. 5 0,6 milionů EUR nebo více;
d)
vypracování kritérií pro hodnocení stanoveného v článku 26 nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 6
Evropská rada pro výzkum
1. Komise zřídí Evropskou radu pro výzkum, která je prostředkem k provádění akcí v rámci části I „Vynikající věda“, jež souvisejí se specifickým cílem „Evropská rada pro výzkum“ uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a). Evropská rada pro výzkum je následníkem Evropské rady pro výzkum, která byla zřízena rozhodnutím 2007/134/ES.
2. Evropská rada pro výzkum je složena z nezávislé vědecké rady podle článku 7 a specializované prováděcí struktury podle článku 8.
3. Evropská rada pro výzkum má předsedu, který je vybrán ze zkušených a mezinárodně uznávaných vědců.
Předsedu jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení za účasti nezávislého specializovaného vyhledávacího výboru, a to na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo. Přijímací řízení a vybraný kandidát musí být schváleni vědeckou radou.
Předseda předsedá vědecké radě, zajišťuje její vedení a kontakt se specializovanou prováděcí strukturou a zastupuje ji ve světě vědy.
4. Evropská rada pro výzkum působí podle zásad vědecké excelence, samostatnosti, účinnosti, účelnosti, transparentnosti a odpovědnosti. Zajišťuje kontinuitu s akcemi Evropské rady pro výzkum prováděnými podle rozhodnutí 2006/972/ES.
5. Činnosti Evropské rady pro výzkum podporují výzkum prováděný ve všech oblastech jednotlivými a nadnárodními týmy, které spolu soutěží na evropské úrovni. Granty Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se udělují pouze na základě kritéria excelence.
6. Komise zaručí samostatnost a bezúhonnost Evropské rady pro výzkum a zajistí řádné plnění úkolů jí svěřených.
Komise zaručí, aby provádění akcí Evropské rady pro výzkum bylo v souladu se zásadami uvedenými v odstavci 4 tohoto článku a rovněž s celkovou strategií Evropské rady pro výzkum vypracovanou vědeckou radou podle čl. 7 odst. 2 písm. a).
Článek 7
Vědecká rada
1. Vědecká rada je složena z nejuznávanějších vědců, inženýrů a akademických pracovníků obou pohlaví a různých věkových skupin, s odpovídajícími odbornými znalostmi zajišťujícími rozmanitost výzkumných oblastí a jednajícími za svou osobu a nezávisle na cizích zájmech.
Členy vědecké rady jmenuje Komise na základě nezávislého a transparentního postupu pro jejich určení, na němž se dohodne s vědeckou radou, po konzultaci s vědeckou obcí a předložení zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
Jejich funkční období je omezeno na čtyři roky a může být jednou prodlouženo, a to na základě rotačního systému zajišťujícího kontinuitu práce vědecké rady.
2. Vědecká rada vypracuje:
a)
celkovou strategii pro Evropskou radu pro výzkum;
b)
pracovní program pro provádění činností Evropské rady pro výzkum;
c)
metody a postupy pro vzájemná hodnocení a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, jež budou financovány;
d)
své stanovisko k jakékoli záležitosti, která může z vědeckého hlediska rozšířit úspěchy a zvýšit dopad Evropské rady pro výzkum a kvalitu prováděného výzkumu;
e)
kodex chování, který mimo jiné upraví předcházení střetu zájmů.
Komise se odchýlí od stanovisek vědecké rady podle prvního pododstavce písm. a), c), d) a e) pouze tehdy, pokud se domnívá, že nebyla dodržena ustanovení tohoto rozhodnutí. V takovém případě přijme Komise opatření s cílem zachovat kontinuitu provádění zvláštního programu a dosažení jeho cílů, objasní body, v nichž se odchyluje od stanovisek vědecké rady, a řádně je zdůvodní.
3. Vědecká rada jedná podle mandátu uvedeného v oddíle 1.1 části I přílohy I.
4. Vědecká rada jedná výlučně v zájmu dosažení specifického cíle „Evropská rada pro výzkum“ uvedeného v čl. 3 odst. 1 písm. a)podle zásad stanovených v čl. 6 odst. 4. Jedná bezúhonně a poctivě a pracuje efektivně a s nejvyšší možnou transparentností.
Článek 8
Specializovaná prováděcí struktura
1. Specializovaná prováděcí struktura odpovídá za administrativní provádění a uskutečňování programu, jak je stanoveno v části I oddíle 1.2 přílohy I, a podporuje vědeckou radu při plnění všech jejích úkolů.
2. Komise zajistí, aby se specializovaná prováděcí struktura přesně, účinně a s potřebnou pružností řídila pouze cíli a požadavky Evropské rady pro výzkum.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 9
Sledování a informace o provádění
1. Komise každoročně sleduje provádění programu Horizont 2020 a podává o něm zprávy v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1291/2013 a přílohou III tohoto rozhodnutí.
2. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 9 o celkovém pokroku v provádění nepřímých akcí zvláštního programu s cílem umožnit výboru, aby včas poskytoval vhodné informace o přípravě pracovních programů, zejména pokud jde o víceletý přístup a strategické směry, a včas mu poskytuje informace o všech akcích navržených nebo financovaných v rámci programu Horizont 2020, jak je upřesněno v příloze IV.
Článek 10
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor (výbor pro program). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor se schází v různých složeních uvedených v příloze V s ohledem na předmět, který bude projednáván.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se přezkumný postup podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se poradní postup podle článku 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
5. Má-li být stanovisko výboru uvedeného v odstavci 2 a 2a získáno písemným postupem, je tento postup ukončen bez výsledku, pokud tak o tom ve lhůtě stanovené pro vydání stanoviska rozhodne předseda výboru nebo pokud o to požádá prostá většina členů výboru.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 3 odst. 2 se Komisi svěřuje od na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty informuje Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o jeden měsíc.
6. Evropský parlament je informován o přijetí aktů v přenesené pravomoci Komisí, o námitkách k nim vyslovených a o zrušení přenesení pravomoci Radou.
Článek 12
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Akce zahájené na základě rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku a finanční povinnosti související s akcemi prováděnými na základě těchto rozhodnutí se až do doby ukončení řídí i nadále těmito rozhodnutími. V případě potřeby jsou zbývající úkoly výborů zřízených podle rozhodnutí uvedených v odstavci 1 tohoto článku prováděny výborem uvedeným v článku 10.
3. Finanční prostředky přidělené zvláštnímu programu mohou zahrnovat rovněž výdaje na technickou a správní pomoc, které jsou nezbytné k zajištění přechodu mezi zvláštním programem a opatřeními, na něž se vztahují rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 3. prosince 2013.