RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 430/2013
af 13. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren for Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte den 15.november 2012 ved forordning (EU) nr. 1071/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3), der blev offentliggjort den 16. februar 2012 som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind (»deformerbare fittings med gevind«).
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (herefter »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
En interesseret part hævdede, at den vare, de importerer, ikke burde være omfattet af den pågældende vare, da denne vare besad særlige tekniske egenskaber. Disse deformerbare fittings har konisk gevind i modsætning til det lige gevind i de andre importerede deformerbare fittings.
(7)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at bortset fra disse tekniske egenskaber har rørfittings med konisk gevind de samme fysiske og tekniske egenskaber som de andre importerede deformerbare fittings. Desuden viste undersøgelsen for så vidt angår anvendelsesformål, at rørfittings med konisk gevind anvendes på samme måde som de andre importerede deformerbare fittings. Faktisk blev det konstateret i en medlemsstat, hvor begge typer anvendes, at de var indbyrdes udskiftelige. Denne påstand blev derfor afvist.
(8)
En interesseret part hævdede, at deformerbare fittings med gevind og hvid kerne kan sælges over hele Unionen, mens deformerbare fittings med gevind og sort kerne kun kan sælges i Det Forenede Kongerige, Republikken Irland, Malta og Cypern. Derfor konkurrerer deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne angiveligt ikke fuldt ud på EU-markedet.
(9)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at størstedelen af importen af deformerbare fittings med gevind og sort kerne med oprindelse i de pågældende lande går til lande på det europæiske kontinent, f.eks. Tyskland, Italien, Polen og Spanien. Det konkluderes således, at deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne konkurrerer fuldt ud på EU-markedet og ikke kun i et begrænset antal medlemsstater.
(10)
En importør gentog sin påstand om, at samlinger af kompressionsfittings ikke burde høre under definitionen af den pågældende vare. Denne importør gjorde gældende, at samlinger af kompressionsfittings har et andet anvendelsesformål og fremlagde dokumentation for, at gevindet på samlingen af kompressionsfittings let kan skelnes fra gevindet på en standardfitting, da det er fremstillet efter en anden ISO-standard (4). Efter at have overvejet den fremsendte dokumentation blev det konkluderet, at varedækningen burde begrænses i overensstemmelse hermed.
(11)
To andre interesserede parter fremførte, at fittings af deformerbart støbejern til elektriske installationsrør og særlig runde forgreningsdåser med gevind af deformerbart støbejern, som er en væsentlig del i alle kabelkanaler og installationsrør, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at sådanne forgreningsdåser har forskellige formål (dvs. samle og beskytte elektriske ledningssystemer i modsætning til sikre mod et begrænset udslip af gas eller vand som i tilfælde af standardfittings, der blev undersøgt i denne procedure). De kan også nemt skelnes fra andre fittings (i stedet for at skulle være absolut gas- eller væsketætte, har de et let aftageligt låg, der sikrer nem adgang til ledningerne, når de er samlet i et system efter import. Efter nøje overvejelse af disse argumenter, blev det konkluderet, at runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern bør udelukkes fra varedækningen.
(12)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere definitionen af varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Derfor er den pågældende vare definitivt fastlagt som rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 19 10, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 17-21 og betragtning 23-28 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
(14)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner indkom der ingen bemærkninger til stikprøveudtagningen af EU-producenter, eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Konklusionerne i betragtning 29-31 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(15)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 32-46 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Referenceland
(16)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om referencelandet, bekræftes konklusionerne i betragtning 47-53 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(17)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at den normale værdi burde beregnes ud fra det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde, selv om det ikke har fundet sted i repræsentativ mængde som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 2. Dette krav kan godkendes i forbindelse med et referenceland. I overensstemmelse hermed blev det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde haft i normal handel, anvendt til at fastsætte den normale værdi.
(18)
Den samme kinesiske eksporterende producent hævdede, at dumpingmargenen burde fastsættes ud fra det samlede eksportsalg og ikke kun for de varetyper, der var direkte sammenlignelige med de typer, der var blevet solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet. Denne påstand blev godkendt. Med hensyn til disse ikke direkte sammenlignelige varetyper var den normale værdi baseret på den matematiske gennemsnitlige normale værdi for de tilsvarende varetyper, og der blev foretaget en justering ved hjælp af markedsværdien for forskellene i de fysiske egenskaber i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a).
(19)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 54, 59-61 og 64-67 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargener
(20)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(21)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev i overensstemmelse hermed beregnet på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(23)
På dette grundlag blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 41,1 %.
(24)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med mængden af den kinesiske eksport som fastsat i betragtning 51.
(25)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Derfor blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen.
(26)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
2. Indonesien
2.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(27)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 75-87 og 91 i forordningen om midlertidig told vedrørende Indonesien hermed.
2.2. Dumpingmargener
(28)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed tegnede sig for mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(29)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de indonesiske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Alle andre virksomheder
11,0
3. Thailand
3.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(30)
Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne føre til en ændring i den anvendte metode for den aktuelle dumpingberegning i forbindelse med Thailand.
(31)
Følgelig bekræftes konklusionerne i betragtning 75-88 i forordningen om midlertidig told vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, for så vidt angår Thailand.
3.2. Dumpingmargener
(32)
En fornyet undersøgelse og en tilpasning af dumpingberegningen førte til en lidt lavere dumpingmargen på 15,5 % for en af de thailandske eksporterende producenter. Dumpingmargenen for den anden samarbejdsvillige eksporterende producent bekræftes endeligt på samme niveau som på det foreløbige stadie.
(33)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder tegnede sig for mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(34)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de thailandske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
Alle andre virksomheder
50,7
E. SKADE
1. EU-produktionen
(35)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om EU-produktionen, bekræftes betragtning 94 i forordningen om midlertidig told hermed. Det skal tilføjes, at i den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af yderligere tre producenter i Unionen, som ophørte med deres produktion mellem 2008 og 2009 og en anden producent, som ophørte med produktionen hen mod slutningen af den betragtede periode.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(36)
Interesserede parter hævdede, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter importerer den pågældende vare og derfor ikke bør anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen jf. artikel 4, stk. 1, litra a).
(37)
I den forbindelse blev det fastslået, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter faktisk importerer den pågældende vare. For det første bør det bemærkes, at konklusionen om, at en EU-producent også er en importør af den pågældende vare, ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet at for hver af EU-producenterne var denne import af mindre betydning sammenlignet med virksomhedsgruppernes samlede produktion og salg. Det bekræftes derfor, at begge virksomhedsgrupper anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen.
(38)
Desuden hævdede en interesseret part, at en EU-producent ikke burde anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen, da EU-producenten angiveligt er forretningsmæssigt forbundet med en importør af den pågældende vare. Imidlertid bør det først bemærkes, at konklusionen om en forretningsmæssig forbindelse mellem en EU-producent og en eksportør ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet var der ikke nogen dokumentation for, at den eventuelle forretningsmæssige forbindelse mellem EU-producenten og importøren ville opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 4, stk. 2. Desuden er den mængde, der importeres af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne importør, kun en mindre del af den mængde, der produceres og sælges af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne EU-producent. Af den grund ville EU-producenten stadig blive anset for at være en del af EU-erhvervsgrenen, selv hvis det blev konstateret, at EU-producenten og importøren var forretningsmæssigt forbundet.
(39)
Med hensyn til definitionen af EU-erhvervsgrenen i forbindelse med vurderingen af skade anses alle EU-producenter, som fremstillede samme vare i den betragtede periode, derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, og vil således blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
3. EU-forbruget
(40)
En interesseret part fremsatte bemærkninger til det forhold, at EU-erhvervsgrenens produktion i den betragtede periode overstiger dens salg. Samtidig blev der rapporteret en nedgang i lagerbeholdningerne, som var usandsynlig, da en produktion, som overstiger salget, burde føre til en forøgelse af lagerbeholdningerne.
(41)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der faktisk opstod en fejl i rapporteringen af EU-erhvervsgrenens salg i Unionen, således at en vis salgsmængde fra de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, ikke blev helt medregnet, hvorimod rapporteringen på det foreløbige stadie af produktion og lagerbeholdninger blev anset for at være korrekt. Denne fejl blev rettet, og følgelig skulle EU-forbruget og markedsandelen på EU-markedet også revideres i overensstemmelse hermed. Som følge af lukningen af tre EU-producenter i den betragtede periode som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told har ændringen af EU-forbruget haft en større virkning i begyndelsen af den betragtede periode.
(42)
EU-forbruget faldt markant med 28 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 7 procentpoint til et niveau, der lå 21 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(43)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det endeligt bekræftet, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelserne i WTO's antidumpingaftale.
(44)
I lyset af ovenstående konkluderes det endeligt, at denne import ikke skal kumuleres med dumpingimporten fra Kina og Thailand.
(45)
Med hensyn til den kumulative vurdering af importen fra Kina og Thailand i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng hævdede interesserede parter, at importen fra Thailand ikke burde vurderes kumulativt med importen fra Kina af flere årsager.
(46)
For det første blev det fremført, at salgsmængden af importen fra Thailand er meget lavere end importen fra Kina, og at salgsmængden for importen fra Thailand er for nedadgående i absolutte tal. Imidlertid er mængden af importen fra Thailand ikke ubetydelig og derfor tilstrækkelig til, at der kan foretages kumulation. Desuden øgede den thailandske import sin markedsandel i den betragtede periode med 19 % (jf. tabellen i betragtning 51), selv om den faldt i absolutte tal (jf. tabellen i betragtning 52).
(47)
Med hensyn til priserne blev det fremført, at importen fra Thailand gennemsnitligt sælges til højere priser end importen fra Kina. Det er korrekt, men den thailandske import underbyder ikke desto mindre i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser. Endvidere var prisforskellen mellem importen fra Thailand og importen fra Kina konstant faldende i den betragtede periode fra 698 EUR/ton i 2008 til 472 EUR/ton i UP, jf. tabellen i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told.
(48)
Da der ikke er fremsat andre specifikke påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 98-105 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(49)
Nogle interesserede parter hævdede, at importmængden for Kina som anført i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told er for høj, da den relevante KN-kode omfatter alle former for fittings af deformerbart støbejern og ikke kun fittings med gevind.
(50)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke hele den indberettede mængde under KN-koden blev anset for at være fittings med gevind. Den mængde, der blev indberettet i forordningen om midlertidig told, var allerede justeret i nedadgående retning ud fra oplysninger fra de nationale toldmyndigheder. Denne mængde var i tråd med oplysningerne i klagen. Interesserede parter havde tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger hertil. Imidlertid indkom der ingen oplysninger i den forbindelse af nogen af de interesserede parter hverken før offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told eller inden for den frist, der var givet for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told. Det kinesiske handelskammer indsendte nogle kvantificerbare oplysninger vedrørende det angiveligt korrekte omfang af kinesisk import meget sent i proceduren, næsten to måneder efter fristen for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told, med andre ord næsten et år efter undersøgelsens indledning, da importtallene blev oplyst for første gang i den ikke fortrolige udgave af klagen. Indsendelsen af disse oplysninger efter fristen betyder, at det ikke er muligt at verificere disse gennem en objektiv undersøgelsesproces uden at forlænge undersøgelsesperioden urimeligt ud over den frist på 15 måneder, der er fastlagt i grundforordningens artikel 6, stk. 9. Under alle omstændigheder synes disse oplysninger at undervurdere importmængden fra Kina væsentligt, da de kun er baseret på skøn vedrørende eksporten fra de samarbejdsvillige virksomheder og derfor ikke kan anses for nøjagtige. Påstanden blev derfor afvist.
(51)
Imidlertid indsendte en række importører oplysninger om deres import af varer ud over den pågældende vare, der blev importeret under samme KN-kode i den betragtede periode. Der kunne tages hensyn til disse oplysninger, og importmængden fra de pågældende lande blev i overensstemmelse hermed justeret i nedadgående retning.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(52)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande justeres. Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 15,6 procentpoint fra 33,1 % til 48,7 % i den betragtede periode. Denne vækst i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
UP
Kina
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Thailand
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
De to pågældende lande
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(53)
En interesseret part anmodede om, at de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype for EU-erhvervsgrenen skulle fremlægges. Da stikprøven imidlertid kun bestod af to grupper af producenter, som anført i betragtning 111 i forordningen om midlertidig told, kunne de faktiske samlede oplysninger ikke fremlægges af fortrolighedshensyn. Dette hensyn gælder også for fremlæggelsen af de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype.
(54)
Interesserede parter hævdede, at importen fra de pågældende lande kommer ind i Unionen i et andet handelsled end de varer, der sælges af EU-producenterne. Det blev faktisk bekræftet, at det er tilfældet, og EU-erhvervsgrenen og importørerne er normalt fælles om en væsentlig del af kunderne. Påstanden kunne derfor godkendes, og der blev givet en indrømmelse i form af en justering for handelsled.
(55)
Følgelig blev underbudsmargenerne i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told justeret i nedadgående retning. Ikke desto mindre var de underbudsmargener, der blev konstateret, ret betydelige på mellem 25 % til 45 %, med undtagelse af en thailandsk eksportør, hvor underbudsmargenen blev konstateret til ca. 10 %.
(56)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 108-109 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(57)
I mangel af andre påstande eller bemærkninger bekræftes betragtning 111 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes betragtning 112-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Lagerbeholdninger
(59)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(60)
Som følge af den problematik, der er omhandlet i betragtning 41, måtte salgsmængderne og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen også justeres. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 36 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog igen i Unionen med ca. 6 000 ton, jf. betragtning 42, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med endnu 5 procentpoint eller 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven, klagen
(61)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 26 % eller med 14,8 procentpoint i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 15,6 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 52.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Markedsandel
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(62)
En interesseret part hævdede, at markedsandelen i det markedssegment, der ikke er hjemmemarkedet i Det Forenede Kongerige, viste andre markedsandele, og at EU-erhvervsgrenen havde en større markedsandel, mens markedsandelen for kinesisk import var mindre i dette specifikke segment af EU-markedet.
(63)
Det er meget muligt, at EU-erhvervsgrenen har en højere markedsandel i et specifikt markedssegment i en enkelt medlemsstat. Det er faktisk normalt, at de forskellige erhvervsdrivende ikke har de samme markedsandele i alle markedssegmenter i alle medlemsstater. Imidlertid omfatter denne skadesanalyse EU-markedet som en helhed. I den forbindelse blev det bekræftet, at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt som forklaret ovenfor.
6. Konklusion om skade
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-133 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Andre faktorers indvirkning
1.1. Import fra andre tredjelande
(65)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for andre tredjelande justeres. Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt i den betragtede periode med 0,8 procentpoint fra 9,0 % til 8,2 %.
(66)
De næststørste importkilder i UP var Brasilien, Indonesien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem henholdsvis 1,3 % og 1,5 %, og alle disse lande havde stabile eller faldende markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesien
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Tyrkiet
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Andre lande
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
I alt
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Kilde:
Eurostat
(67)
Som følge af begrænsede mængder og den stabile tendens kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
1.2. Udviklingen i EU-forbruget
(68)
Interesserede parter gør gældende, at EU-forbruget udviklede sig negativt, da der dukkede alternative varer op, som var fremstillet af andre materialer end deformerbart støbejern, som f.eks. plastik, rustfrit stål, kulstofstål og kobber samt ny forbindelsesteknologi. Som et resultat heraf har nogle EU-producenter udvidet deres varesortiment, som nu også omfatter nogle af disse alternative varer.
(69)
I den forbindelse skal det bemærkes, at virkningerne af alternative varer blev behandlet i betragtning 146 i forordningen om midlertidig told. Virkningerne af alternative varer var negative på EU-forbruget, hvilket følgelig påvirkede EU-producenternes produktion og salgsmængde.
(70)
Som allerede anført i forordningen om midlertidig told blev den skadevoldende virkning af det faldende EU-forbrug imidlertid forværret af den stadige stigning af dumpingimporten, som steg med 15,6 procentpoint af markedsandelen i et faldende marked. Efterspørgslen i Unionen steg med ca. 6 000 ton mellem 2009 og UP som anført i betragtning 60, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode i et marked, der var på vej op.
(71)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den negative udvikling af EU-forbruget ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen.
1.3. Faldet i produktionskapaciteten skyldes ikke dumpingimporten
(72)
Interesserede parter hævdede, at faldet i EU-produktionskapaciteten som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told skyldes det forhold, at tre EU-producenter lukkede mellem 2008 og 2009 som følge af den økonomiske krise. Denne nedgang kan derfor angiveligt ikke tillægges importen fra de pågældende lande.
(73)
I den forbindelse påpeges det, at det allerede blev anført i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told, at den væsentligste årsag til nedgangen i produktionskapaciteten var lukningen af de tre EU-producenter.
(74)
Imidlertid kan lukningen af de tre EU-producenter ikke kun ses som et resultat af den faldende efterspørgsel. I den betragtede periode har det faldende EU-marked som anført i betragtning 42 været udsat for en stadig stigende import fra de pågældende lande, som øgede markedsandelen med 15,6 procentpoint, jf. betragtning 52. Det er derfor klart, at ikke kun den faldende efterspørgsel har bidraget til lukningen af de tre EU-producenter og dermed til faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet. Der er også en klar forbindelse mellem faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet og dumpingimportens stigende markedsandel.
1.4. EU-producenternes import af den pågældende vare
(75)
Interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-producenterne led, var selvforskyldt, da de angiveligt importerede betydelige mængder af den pågældende vare. Denne påstand blev ikke underbygget af undersøgelsesresultaterne. Oplysninger fra både EU-producenterne og fra de samarbejdsvillige eksportører viste, at for hver af de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter var denne import af mindre betydning sammenlignet med deres samlede produktion og salg af varer, som de selv havde fremstillet, som allerede anført i betragtning 37. I betragtning af den ringe betydning af EU-erhvervsgrenens importmængde af den pågældende vare blev det konkluderet, at denne import ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne påstand blev derfor afvist.
1.5. Anvendelsen af 2008 som begyndelsesår
(76)
Interesserede parter hævdede, at den nedadgående tendens i forbindelse med EU-erhvervsgrenen stort set er baseret på anvendelsen af 2008 som referenceår for den betragtede periode. Angiveligt var 2008 et usædvanligt godt år for EU-erhvervsgrenen. Imidlertid tyder oplysningerne i klagen på, at EU-erhvervsgrenens situation i 2007 var lig med eller bedre end situationen i 2008. Det konkluderes derfor, at konstateringen af skade ikke afhænger af, om 2008 blev anvendt som begyndelsesår.
2. Konklusion om årsagssammenhæng
(77)
Under hensyntagen til ovennævnte og da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 134-153 i forordningen om midlertidig told hermed.
(78)
Alt i alt kan det bekræftes, at den væsentlige skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen i form af faldende rentabilitet, produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandele, blev forvoldt af den pågældende dumpingimport. Virkningen af den faldende efterspørgsel på EU-erhvervsgrenens negative udvikling i form af produktionskapacitet, produktion og salg var faktisk begrænset.
(79)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for og skelnet mellem virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det hermed, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
G. UNIONENS INTERESSE
(80)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 154-164 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Skadestærsklerne blev justeret for at tage højde for omfanget af handelsjusteringen i beregningen af underbud, som anført i betragtning 54 og 55 ovenfor. Da der ikke er fremsat andre specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 165-170 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(82)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesse og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde på nær ét er dumpingmargenen.
(83)
(83) I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt de kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det respektive land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for »alle andre virksomheder« vil finde anvendelse på de virksomheder, som ikke havde samarbejdet i undersøgelsen, og på de virksomheder, som ikke havde eksport af den pågældende vare til Unionen i UP.
(84)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget til denne forordning fastsættes den endelige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(85)
Satserne for den endelige antidumpingtold er, som følger:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargen (%)
Toldsats (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
86,3
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargin (%)
Toldsats (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
14,9
14,9
Alle andre virksomheder
15,5
(86)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Den importerede pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(87)
Anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(88)
Med hensyn til Kina og for at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Kina og Thailand, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger.
(90)
Da der efter den endelige fremlæggelse ikke blev fremført nye argumenter, der kunne påvirke udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
I. TILSAGN
(91)
En samarbejdsvillig thailandsk eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1. Imidlertid findes den pågældende vare i en lang række forskellige varetyper (den eksporterende producent meddelte mere end 900 varetyper, der blev solgt til Unionen), for hvilke priserne varierer betydeligt (med op til 200 % for de hyppigst solgte typer, men nogle mindre hyppigt solgte varetyper kan være 10 gange så dyre som andre), hvilket således udgør en meget høj risiko for krydskompensation. Desuden kan varetyperne udvikle sig med hensyn til design og finish. Det var derfor opfattelsen, at varen ikke egner sig til pristilsagn. Ligeledes har det været Kommissionens faste praksis i de seneste år ikke at godtage tilsagn i sager, hvor varen findes i en sådan mangfoldighed af varetyper. Følgelig blev tilbuddet om pristilsagn afvist.
J. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(92)
På grund af størrelsen af den konstaterede dumpingmargen og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Såfremt den endelige told er højere end den midlertidige told, bør der kun opkræves de beløb endeligt, der er sikret ved den midlertidige told, mens de beløb, der er sikret ud over den endelige antidumpingtold, bør frigives.
(93)
Da samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 8 og 11 ovenfor), bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told vedrørende importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, frigives.
K. AFSLUTNING AF PROCEDUREN VEDRØRENDE INDONESIEN
(94)
Som forklaret i betragtning 43 kan mængderne af dumpingimport fra Indonesien ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Følgelig er det opfattelsen, at det ikke er nødvendigt med beskyttelsesforanstaltninger, og at proceduren med hensyn til Indonesien bør afsluttes.
(95)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at undersøgelsen afsluttes, og der blev ikke gjort indsigelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats (%)
Taric-tillægskode
Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Alle andre virksomheder
57,8
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Alle andre virksomheder
15,5
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Kina og Thailand, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
2. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern med oprindelse i Kina og Thailand, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. januar 2011 til 31. december 2011)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven og dermed er underlagt den vejede gennemsnitlige told på 41,1 %.
Artikel 4
Antidumpingproceduren for importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10, med oprindelse i Indonesien, afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.