EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1290/2013
af 11. december 2013
om reglerne for deltagelse og formidling i "Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)" og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173, 183 og artikel 188, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
"Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)" ("Horisont 2020") blev fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (4). Forordningen skal suppleres med et regelsæt for deltagelse i indirekte aktioner under Horisont 2020 og for udnyttelse og formidling af resultaterne af disse aktioner.
(2)
Horisont 2020 bør gennemføres med henblik på at bidrage direkte til at skabe industrielt lederskab, vækst og beskæftigelse samt borgernes velfærd i Europa og bør afspejle den strategiske vision i Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 med titlen "Europa 2020-flagskibsinitiativ Innovation i EU", hvori Kommissionen forpligter sig til radikalt at forenkle deltagernes adgang.
(3)
Horisont 2020 bør støtte det europæiske forskningsrums virkeliggørelse og funktion, hvor forskere, videnskabelig viden og teknologi kan cirkulere frit, ved at styrke samarbejdet såvel mellem Unionen og medlemsstaterne som medlemsstaterne imellem, især ved at anvende et sammenhængende og gennemsigtigt regelsæt.
(4)
Reglerne i denne forordning for deltagelse, udnyttelse og formidling i Horisont 2020 ("reglerne") bør på passende vis afspejle Europa-Parlamentets anbefalinger i dets beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af forskningsrammeprogrammerne (5) og Rådets anbefalinger om forenkling af de administrative og finansielle krav inden for rammeprogrammerne for forskning. Reglerne bør sikre kontinuitet i de forenklingsforanstaltninger, der allerede er gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (6). De bør følge op på anbefalingerne i den endelige rapport fra ekspertgruppen med titlen: "Midtvejsevalueringen af det 7. rammeprogram" af 12. november 2010, og de bør muliggøre yderligere mindskning af deltagernes administrative byrde og kompleksiteten i de finansielle bestemmelser med henblik på at gøre det nemmere at deltage samt at nedbringe antallet af finansielle fejl. Reglerne bør også tage behørigt højde for de bekymringer og anbefalinger, som forskningssamfundet gav udtryk for i kølvandet på den debat, som blev indledt ved Kommissionens meddelelse af 29. april 2010 med titlen: "Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning", og den efterfølgende grønbog af 9. februar 2011 med titlen: "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation".
(5)
Den foreløbige evaluering af Horisont 2020 bør omfatte en evaluering af den nye finansieringsmodel, herunder dens indvirkning på finansieringsniveauet, på deltagelse i Horisont 2020 og på Horisont 2020's tiltrækningskraft.
(6)
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan bør sikre, at vejledning og information stilles til rådighed for alle potentielle deltagere, når indkaldelsen af forslag offentliggøres.
(7)
For at sikre sammenhæng med de andre EU-finansieringsprogrammer bør Horisont 2020 gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8) under behørigt hensyn til forsknings- og innovationsaktiviteternes særlige karakter
(8)
Der bør sikres en integreret tilgang ved at sammenstille aktiviteterne under det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013), vedtaget ved afgørelse nr. 1982/2006/EF, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (9) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (10) for at lette deltagelsen, skabe en række mere sammenhængende instrumenter og øge den videnskabelige og økonomiske virkning og samtidig undgå overlapning og fragmentering. Der bør gælde fælles regler for at sikre en sammenhængende ramme, der bør lette deltagelse i de programmer, der finansieres under budgettet for Horisont 2020, herunder deltagelse i programmer, der forvaltes af EIT, fællesforetagender eller enhver anden struktur i henhold til artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og deltagelse i programmer, der iværksættes af medlemsstaterne i henhold til artikel 185 i TEUF.
Der bør dog sikres fleksibilitet i forhold til vedtagelse af reglerne, når særlige behov ved de pågældende aktioner berettiger det. For at tage hensyn til de særlige behov, der karakteriserer deres drift som defineret i forbindelse med den relevante basisretsakt for organer oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen foretager passende høringer i forbindelse med sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(9)
Aktioner, der hører under denne forordnings anvendelsesområde skal overholdes og anvendes i overensstemmelse med de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender. Sådanne aktioner bør overholde alle retlige forpligtelser, herunder international lov og enhver relevant afgørelse vedtaget af Kommissionen, herunder Kommissionens meddelelse af 28. juni 2013 (11) og alle etiske principper, hvilket indbefatter at undgå at krænke forskningsintegriteten.
(10)
I overensstemmelse med målene for internationalt samarbejde som beskrevet i artikel 180 og 186 i TEUF bør også juridiske enheder, der er etableret i tredjelande, og internationale organisationer kunne deltage. Gennemførelsen af reglerne bør ske i overensstemmelse med foranstaltningerne vedtaget i henhold til artikel 75 og 215 i TEUF og under overholdelse af international lov. Derudover bør gennemførelsen af reglerne tage behørigt hensyn til betingelserne for deltagelse af enheder fra Unionen i tredjelandenes tilsvarende programmer.
(11)
Reglerne bør udgøre en sammenhængende, omfattende og gennemsigtig ramme, der kan sikre, at syvende rammeprogram gennemføres så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til, at alle deltagere skal have nem adgang gennem forenklede procedurer især hvad angår mikro-, små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Den finansielle bistand fra Unionen kan ydes på forskellige måder.
(12)
I overensstemmelse med princippet om åbenhed og ud over den offentliggørelse, der foreskrives i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, bør Kommissionen offentliggøre forslagsindkaldelserne på webstedet for Horisont 2020 og via særlige informationskanaler og bør sikre, at de bliver bredt formidlet, herunder gennem de nationale kontaktpunkter og efter anmodning i tilgængelige formater, hvor dette kan lade sig gøre.
(13)
De udvælgelses- og tildelingskriterier, der er fastlagt i denne forordning, bør anvendes på en gennemsigtig måde og ud fra objektive og målbare parametre under hensyn til Horisont 2020's overordnede mål om at opnå et velfungerende europæisk forskningsrum.
(14)
Generelt bør perioden mellem den endelige dato for indgivelsen af fuldstændige forslag og undertegnelsen af tilskudsaftaler med ansøgerne eller meddelelsen af afgørelser om ydelse af tilskud til dem være kortere end den i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 fastsatte periode. I behørigt begrundede tilfælde og for så vidt angår Det Europæiske Forskningsråds aktioner bør denne periode kunne være længere.
(15)
Kommissionen bør fortsætte sine bestræbelser på at forenkle procedurerne på de måder, som forbedrede it-systemer muliggør, f.eks. ved yderligere udvidelse af deltagerportalen, som bør fungere som eneste kontaktpunkt fra offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag via indgivelsen af forslag til gennemførelsen af aktionen med det formål at etablere en kvikskranke. Systemet kan også give tilbagemeldinger til ansøgerne om status på og tidsfrist for deres ansøgning.
(16)
Behandlingen af fortrolige data og klassificerede informationer er omfattet af al relevant EU-ret, herunder institutionernes interne bestemmelser såsom Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (12), der fastsætter bestemmelserne om sikkerhed for Den Europæiske Unions klassificerede informationer.
(17)
Det er nødvendigt at fastsætte minimumsbetingelser for deltagelse, både som en hovedregel og med hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i aktionerne under Horisont 2020. Der bør særlig fastsættes regler for antallet af deltagere og deres etableringssteder. Hvis der er tale om en aktion uden deltagelse af en enhed etableret i en medlemsstat, bør denne medvirke til, at målene i artikel 173 og 179 i TEUF nås.
(18)
I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (13) er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser deri.
(19)
Kommissionen bør overveje det rette tidspunkt for indkaldelse af forslag og anmodning om oplysninger, idet der så vidt muligt tages højde for traditionelle ferieperioder.
(20)
Kommissionen bør i tilfælde af afviste forslag give tilbagemeldinger til de pågældende ansøgere.
(21)
Klare og gennemsigtige mekanismer til udarbejdelse af indkaldelse af forslag om særlige emner bør give mulighed for lige vilkår, øge Horisont 2020's tiltrækningsevne og øge deltagelse.
(22)
Kommissionen bør i alle henseender for så vidt angår Horisont 2020 handle i overensstemmelse med principperne i den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, jf. bilaget til Kommissionens afgørelse 2000/633/EF, EKSF, Euratom (14).
(23)
Det er nødvendigt at fastsætte vilkår og betingelser for EU-finansiering til deltagerne i aktioner under Horisont 2020. For at mindske de eksisterende finansieringsreglers kompleksitet bør der vedtages et forenklet system til godtgørelse af omkostninger med øget anvendelse af engangsbeløb, faste satser og enhedsomkostninger.
(24)
Der henvises til godtgørelsessatserne i denne forordning som maksima for at overholde kravet om almennyttighed og medfinansieringsprincippet og for at gøre det muligt for deltagerne at anmode om en lavere sats. Principielt bør godtgørelsessatser dog være på 100 % eller 70 %.
(25)
OECD's definitioner af teknologisk modenhedsniveau bør tages i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter.
(26)
De særlige udfordringer inden for forskning og innovation bør imødegås gennem nye finansieringsformer som tildeling af priser, prækommercielle offentlige indkøb eller offentlige indkøb af innovative løsninger, SMV-instrumentet og aktioner under Hurtig vej til Innovation, der kræver særlige regler.
(27)
For at sikre ensartede vilkår for alle virksomheder på det indre marked bør finansieringen under Horisont 2020 udformes i overensstemmelse med statsstøttereglerne med henblik på at sikre øget effektivitet i brugen af de offentlige udgifter og hindre markedsforstyrrelser, såsom at fortrænge privat finansiering, skabe ineffektive markedsstrukturer eller bevare ineffektive virksomheder. Der bør drages omsorg for at sikre, at finansiering af innovationsaktioner hverken er konkurrenceforvridende eller fører til indgriben på markedet uden tilstrækkelig begrundelse.
(28)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklen ved at sikre en passende balance mellem tillid og kontrol.
(29)
Reglerne bør i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 danne grundlag for en bredere accept af støttemodtagernes sædvanlige regnskabsmetoder.
(30)
Deltagergarantifonden, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 (15) og forvaltes af Kommissionen, har vist sig at fungere som en vigtig beskyttelsesmekanisme, der afbøder de risici, der opstår i forbindelse med de skyldige beløb, som misligholdende deltagere ikke tilbagebetaler. Der bør derfor oprettes en ny deltagergarantifond (fonden). For at sikre mere effektiv forvaltning og bedre dækning af deltagernes risici bør fonden dække aktioner under de programmer, der er vedtaget ved beslutning nr. 1982/2006/EF, Rådets afgørelse 2006/970/Euratom (16), Rådets afgørelse 2012/93/Euratom (17) samt aktioner under Horisont 2020 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1314/2013 (18). Fonden dækker ikke programmer, der forvaltes af andre enheder end EU-finansieringsorganer.
(31)
For at forbedre gennemsigtigheden bør navnene på de eksperter, der har assisteret Kommissionen eller andre relevante finansieringsorganer i anvendelsen af denne forordning, offentliggøres. Hvis offentliggørelse af en eksperts navn kan true dennes sikkerhed, integritet eller i urimeligt omfang have negative virkninger for dennes privatliv, kan Kommissionen eller finansieringsorganerne undlade at offentliggøre disse navne.
(32)
Personoplysninger om eksperter bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (19).
(33)
Reglerne om udnyttelse og formidling af resultater bør fastsættes for at sikre, at deltagere beskytter, udnytter og formidler disse resultater på behørig vis, og give mulighed for i Europas strategiske interesse at fastsætte yderligere betingelser for udnyttelse. Deltagere, der har modtaget EU-finansiering, og som planlægger at udnytte de resultater, der er frembragt ved hjælp af denne finansiering, først og fremmest i tredjelande, der ikke er associeret med Horisont 2020, bør oplyse, hvordan EU-finansieringen vil gavne Europas generelle konkurrenceevne (gensidighedsprincippet) som fastlagt i tilskudsaftalen.
(34)
I tilfælde af forskning med mulighed for videreudvikling hen imod ny medicinsk teknologi (såsom lægemidler, vacciner og medicinsk diagnostik) bør der træffes foranstaltninger til at sikre umiddelbar udnyttelse og formidling af resultaterne, hvis det er relevant.
(35)
Trods succesen for Unionens nuværende finansielle låne- og egenkapitalinstrumenter med henblik på forskning, udvikling, innovation og vækst er adgang til risikovillig kapital fortsat et vigtigt spørgsmål, især for innovative SMV'er. For at gøre det muligt at anvende låne- og egenkapitalinstrumenterne så effektivt som muligt bør det være tilladt at kombinere dem indbyrdes og med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder Horisont 2020. Desuden bør Kommissionen især sikre kontinuiteten af finansieringsfaciliteten for risikodeling [RSFF] oprettet i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF og den tidlige fase af faciliteten for SMV'er i hurtig vækst og innovative SMV'er (GIF) oprettet i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF inden for deres efterfølgende finansielle låne- og egenkapitalinstrumenter i henhold til Horisont 2020, henholdsvis "EU's låne- og garantiservice for forskning og innovation" og "EU's egenkapitalinstrumenter for forskning og innovation". I denne forbindelse bør indtægter og tilbagebetalinger, der er frembragt af disse finansielle instrumenter, direkte henføres til de finansielle instrumenter, der er oprettet i henhold til Horisont 2020.
(36)
Kommissionen bør sikre tilstrækkelig komplementaritet mellem SMV-instrumentet i Horisont 2020 og de finansielle instrumenter i Horisont 2020 og Cosme-programmet, der er indført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 (20) samt med de ordninger og instrumenter, der er oprettet sammen med medlemsstaterne, såsom det fælles program Eurostars (21).
(37)
Af hensyn til retssikkerheden og klarheden bør forordning (EF) nr. 1906/2006 ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
INDLEDENDE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes de særlige regler for deltagelse i indirekte aktioner, der iværksættes i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013, herunder deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af finansieringsorganer i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i samme forordning.
Ved denne forordning fastsættes desuden regler for udnyttelse og formidling af resultater.
2. Med forbehold af de i denne forordning fastsatte særlige regler finder de relevante regler i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012 anvendelse.
3. Forordning (EF) nr. 294/2008 eller en basisretsakt, som overdrager et finansieringsorgan budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 185 i TEUF, kan fastsætte regler, der afviger fra de i denne forordning fastsatte regler. For at tage hensyn til finansieringsorganers særlige driftsbehov som fastlagt i den relevante basisretsakt tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 56 for så vidt angår finansieringsorganer oprettet i henhold til artikel 187 i TEUF vedrørende:
a)
betingelserne for deltagelse i indkaldelser af forslag iværksat af finansieringsorganer, der er oprettet på området luftfart, med henblik på at mindske minimumsantallet af deltagere fastsat i artikel 9, stk. 1
b)
støtteberettigede deltagere som fastsat i artikel 10 for at gøre det muligt for finansieringsorganer, der er oprettet på områderne biobaserede industrier og innovative lægemidler, at begrænse støtteberettigelsen til særlige typer deltagere
c)
reglerne om udnyttelse og formidling af resultater for at gøre det muligt for finansieringsorganer, der er oprettet på området innovative lægemidler, for at:
i)
udvide mulighederne for overdragelse og licensudstedelse af resultater og baggrundsviden for associerede enheder, købere og efterfølgende enheder i overensstemmelse med tilskudsaftalen og uden de andre deltageres samtykke, jf. artikel 44, stk. 1 og 2
ii)
tillade særlige aftaler om brugsret til baggrundsviden med henblik på udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 48, stk. 2-4
iii)
supplere reglerne ved at indføre bestemmelser om ejendomsret og adgang til data, viden og oplysninger, som ligger uden for målene for en aktion, og som ikke er nødvendige for gennemførelsen og udnyttelsen af aktionen (sideløbende resultater), jf. artikel 41, stk. 2, og artikel 45-48
iv)
udvide reglerne om udnyttelse til andre formål end gennemførelse af aktionen (forskningsbrug) eller udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 48
v)
fastsætte kriterier for at give en deltager tilladelse til at udstede underlicens til en anden deltager i den samme aktion, jf. artikel 46, stk. 2
vi)
udvide, på betingelserne i konsortieaftalen, der er omhandlet i artikel 24, stk. 2, deltagernes, deres associerede enheders og tredjeparternes brugsret som licenstagere til resultater eller baggrundsviden til andre formål end gennemførelse af aktionen (forskningsbrug) på passende betingelser, herunder finansielle, eller udvikling af resultater med henblik på kommercialisering eller kommercialisering af selve resultaterne (direkte udnyttelse), jf. artikel 46-48
vii)
betinge brugsret med henblik på direkte udnyttelse af enighed mellem de berørte deltagere, jf. artikel 48
viii)
gøre formidling via videnskabelige publikationer i form af fri adgang, jf. artikel 43, stk. 2, valgfri
d)
finansiering af aktionerne for at gøre det muligt for finansieringsorganer på området elektroniske komponenter og systemer at anvende andre godtgørelsessatser end dem, der er fastsat i artikel 28, stk. 3, i tilfælde, hvor en eller flere medlemsstater samfinansierer en deltager eller en aktion.
Et finansieringsorgan, der er overdraget budgetgennemførelsesopgaver i henhold til artikel 58, stk. 1, litra c), nr. i) eller ii), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, kan anvende regler, der afviger fra de i denne forordning fastsatte regler, under forudsætning af Kommissionens samtykke, hvis finansieringsorganets særlige driftsbehov gør det nødvendigt.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på direkte aktioner, der gennemføres af Det Fælles Forskningscenter (JRC).
Artikel 2
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
1) "brugsret": ret til anvende resultater eller baggrundsviden i henhold til vilkårene og betingelserne i denne forordning
2) "associeret enhed": en retlig enhed, der er underlagt en deltagers direkte eller indirekte kontrol eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som deltageren eller som direkte eller indirekte udøver kontrol over en deltager. Kontrol kan antage enhver af de former, der er fastsat i artikel 8, stk. 2
3) "associeret land": et tredjeland, der er part i en international aftale indgået med Unionen som fastsat i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1291/2013
4) "baggrundsviden": alle data, al knowhow eller alle oplysninger, uanset form eller type, både materielle og immaterielle, herunder rettigheder såsom intellektuelle ejendomsrettigheder, som i) deltagerne besidder, før de tiltræder aktionen; ii) er nødvendige for at gennemføre aktionen eller for at udnytte resultaterne af den; og iii) er fastsat af deltagerne i overensstemmelse med artikel 45
5) "basisretsakt": en retsakt vedtaget af EU-institutionerne i form af en forordning, et direktiv eller en afgørelse som omhandlet i artikel 288 i TEUF, der gælder som retsgrundlag for foranstaltningen
6) "innovationsaktion": en foranstaltning, der hovedsagelig består af aktiviteter med direkte henblik på at udarbejde planer og projekter eller tegninger med henblik på nye, ændrede eller forbedrede produkter, processer eller tjenester. Til dette formål kan aktiviteterne omfatte udformning af prototyper, afprøvning, demonstration, styring, produktvalidering i stor målestok og markedsintroduktion
7) "samordnings- og støtteaktion": en aktion, der hovedsagelig består af ledsageforanstaltninger såsom standardisering, formidling, bevidstgørelses- og kommunikationsforanstaltninger, netværk, koordinerings- eller støttetjenester, politiske dialoger samt udveksling og undersøgelser af viden og erfaring, herunder forberedende undersøgelser af nye infrastrukturer, og også kan omfatte supplerende netværks- og koordineringsaktiviteter mellem programmer i forskellige lande
8) "formidling": offentliggørelse af resultater på en hvilken som helst hensigtsmæssig måde (undtagen som følge af beskyttelse eller udnyttelse af resultaterne), herunder videnskabelige publikationer i medier
9) "udnyttelse": anvendelse af resultaterne i videre forskningsaktiviteter ud over dem, der er omfattet af den pågældende aktion, eller i udvikling, skabelse og markedsføring af et produkt eller en proces eller i skabelse og udbydelse af en tjeneste eller i standardiseringsaktiviteter
10) "rimelige vilkår": passende vilkår, herunder eventuelle finansielle betingelser eller royaltyfrie betingelser, der tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med en anmodning om brugsret, for eksempel den faktiske eller potentielle værdi af de resultater eller den baggrundsviden, som der anmodes om brugsret til, og/eller omfanget, varigheden eller andre forhold vedrørende den påtænkte udnyttelse
11) "finansieringsorgan": et organ eller en myndighed bortset fra Kommissionen, jf. artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, som Kommissionen har overdraget opgaver til vedrørende budgetgennemførelsen i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013
12) "international organisation af europæisk interesse": en international organisation, hvor flertallet af medlemmerne er medlemsstater eller associerede lande, og hvis hovedformål er at bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde i Europa
13) "retlig enhed": en fysisk person eller en efter national ret, EU-lovgivningen eller international ret oprettet og anerkendt juridisk person, der har status som juridisk person og i eget navn kan udøve rettigheder og være pålagt pligter
14) "almennyttig retlig enhed": en retlig enhed, der som følge af sin retlige form er almennyttig, eller som er retligt eller lovmæssigt forpligtet til ikke at udlodde udbytte til sine aktionærer eller enkelte medlemmer
15) "deltager": en retlig enhed, der gennemfører en aktion eller en del af en aktion, under forordning (EU) nr. 1291/2013, og som har rettigheder og pligter over for Unionen eller et andet finansieringsorgan i henhold til nærværende forordning
16) "programstøtteaktion": en aktion, der finansieres via et tilskud, hvis hovedformål er at supplere enkelte indkaldelser eller programmer, der finansieres af andre enheder end Unionens finansieringsorganer, og forvalte forsknings- og innovationsprogrammer. En programstøtteaktion kan også omfatte supplerende netværks- og koordineringsaktiviteter mellem programmer i forskellige lande
17) "prækommercielle offentlige indkøb": offentlige indkøb inden for forsknings- og udviklingstjenester, der omfatter risiko- og resultatdeling på markedsvilkår og konkurrencedygtig udvikling i faser, hvor indkøbte forsknings- og udviklingstjenester adskiller sig klart fra den kommercielle indførsel af slutprodukter
18) "offentlige indkøb af innovationsløsninger": indkøb, hvor den ordregivende myndighed fungerer som første kunde for innovative varer eller tjenester, der endnu ikke er kommercielt tilgængelige i stor skala, og som kan omfatte overensstemmelsesprøvning
19) "resultater": ethvert materielt eller immaterielt resultat af aktionen såsom data, viden eller oplysninger, som frembringes under aktionen, uanset form eller type, og uanset om det kan beskyttes eller ej, samt alle rettigheder knyttet hertil, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder
20) "SMV'er": mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (22)
21) "arbejdsprogram": dokument, som Kommissionen har vedtaget til gennemførelse af særprogrammet, jf. artikel 5 i Rådets afgørelse nr. 2013/743/EU (23)
22) "arbejdsplan": et dokument i lighed med Kommissionens arbejdsprogram vedtaget af finansieringsorganer, der skal administrere dele af gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013.
2. I denne forordning betragtes en enhed, der ikke er en juridisk person i henhold til gældende national lov, som ligestillet med en retlig enhed, forudsat at betingelserne i artikel 131, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og artikel 198 i forordning (EU) nr. 1268/2012 overholdes.
3. Med henblik på denne forordning betragtes tilskudsmodtagere ikke som finansieringsorganer.
Artikel 3
Tavshedspligt
Med forbehold af vilkårene i gennemførelsesaftalerne, afgørelser eller kontrakter behandles data, viden og oplysninger, der formidles som fortroligt materiale inden for rammerne af en aktion, fortroligt under hensyntagen til EU-lovgivningen om beskyttelse af og adgang til klassificerede oplysninger.
Artikel 4
Oplysninger, der gøres tilgængelige
1. Uanset artikel 3 stiller Kommissionen efter anmodning alle brugbare oplysninger, som den råder over, vedrørende resultater frembragt af en deltager i en aktion, der har modtaget EU-finansiering, til rådighed for EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne eller -agenturerne, medlemsstaterne eller associerede lande, hvis begge følgende betingelser er opfyldt:
a)
oplysningerne er af offentlig interesse
b)
deltagerne har ikke angivet holdbare og tilstrækkelige grunde til, at de pågældende oplysninger bør tilbageholdes.
I aktioner under det specifikke mål "sikre samfund - beskyttelse af Europa og dets borgeres frihed og sikkerhed" stiller Kommissionen efter anmodning alle brugbare oplysninger, som den råder over, om resultater frembragt af en deltager i en aktion, der har modtaget EU-finansiering, til rådighed for EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer eller for medlemsstaternes nationale myndigheder. Kommissionen underretter deltageren om sådanne meddelelser. Hvis en medlemsstat eller et EU-institut, -organ, -kontor eller -agentur anmoder om fremsendelse af oplysninger, underretter Kommissionen også alle medlemsstaterne herom.
2. Informationsformidling i henhold til stk. 1 medfører ikke, at der overdrages rettigheder eller pligter fra Kommissionen eller de øvrige deltagere til modtageren. Modtageren skal dog behandle alle sådanne oplysninger som fortrolige, medmindre de bliver offentlige eller gøres offentligt tilgængelige af deltagerne, eller de er meddelt til Kommissionen uden fortrolighedskrav. Kommissionens sikkerhedsregler om klassificerede oplysninger finder anvendelse.
Artikel 5
Vejledning af og information til potentielle deltagere
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, at der stilles tilstrækkelig vejledning og information til rådighed for alle potentielle deltagere på tidspunktet for offentliggørelsen af indkaldelsen af forslag, navnlig den gældende modeltilskudsaftale.
AFSNIT II
REGLER FOR DELTAGELSE
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 6
Finansieringsformer
I henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 1291/2013 kan finansiering tage en eller flere af de former, der er fastsat ved forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, navnlig tilskud, priser, offentlige indkøbsaftaler eller finansielle instrumenter.
Artikel 7
Retlige enheder, der kan deltage i aktionerne
1. Enhver retlig enhed, uanset etableringssted, eller international organisation kan deltage i en aktion, forudsat at betingelserne i denne forordning er opfyldt og eventuelle betingelser i det relevante arbejdsprogram eller den relevante arbejdsplan er opfyldt.
2. Det relevante arbejdsprogram kan begrænse deltagelse af retlige enheder etableret i tredjelande i Horisont 2020 eller dele deraf, hvis betingelserne for deltagelse af retlige enheder fra medlemsstaterne, eller af deres associerede enheder etableret i tredjelande, i tredjelandes forsknings- og innovationsprogrammer anses for at skade Unionens interesser.
3. Det relevante arbejdsprogram eller den relevante arbejdsplan kan udelukke enheder, der ikke kan stille tilfredsstillende sikkerhedsgarantier, bl.a. i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse af personale, hvis der er sikkerhedsgrunde hertil.
4. JRC kan deltage i aktioner med de samme rettigheder og forpligtelser som en retlig enhed etableret i en medlemsstat.
Artikel 8
Uafhængighed
1. To retlige enheder anses for indbyrdes uafhængige, når ingen af dem udøver direkte eller indirekte kontrol over den anden eller er underlagt den samme direkte eller indirekte kontrol som den anden.
2. Med henblik på stk. 1 kan kontrol bl.a. antage en af følgende former:
a)
direkte eller indirekte besiddelse af mere end 50 % af de udstedte kapitalandele i den pågældende retlige enhed efter deres pålydende værdi eller stemmeflertallet af denne enheds foranstaltninger eller medejere
b)
direkte eller indirekte besiddelse, de facto eller de jure, af beslutningsmyndigheden i den pågældende retlige enhed.
3. Med henblik på stk. 1 anses følgende forbindelser mellem retlige enheder ikke i sig selv for at udgøre kontrollerende indflydelse:
a)
det samme offentlige holdingselskab, den samme institutionelle investor eller det samme venturekapitalselskab, der direkte eller indirekte besidder over 50 % af de udstedte kapitalandele efter deres pålydende værdi eller stemmeflertallet blandt foranstaltningerne eller medejerne
b)
det samme offentlige organ ejer eller fører tilsyn med de pågældende retlige enheder.
KAPITEL II
Tilskud
Afdeling I
Tildelingsprocedure
Artikel 9
Betingelser for deltagelse
1. Følgende minimumsbetingelser finder anvendelse:
a)
mindst tre retlige enheder skal deltage i en foranstaltning
b)
tre retlige enheder skal hver være etableret i forskellige medlemsstater eller associerede lande, og
c)
de tre retlige enheder omhandlet i litra b) skal være indbyrdes uafhængige, jf. artikel 8.
2. Hvis en af deltagerne er JRC, en international organisation af europæisk interesse eller en enhed, der er oprettet i henhold til EU-lovgivningen, anses denne deltager med henblik på stk. 1 for etableret i en anden medlemsstat eller et andet associeret land end de andre deltagere i samme aktion.
3. Uanset stk. 1 skal minimumsbetingelsen være, at én retlig enhed etableret i en medlemsstat eller et associeret land deltager, i forbindelse med:
a)
Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktioner til frontlinjeforskning
b)
SMV-instrumentet, når aktionen har klar europæisk merværdi
c)
programstøtteaktionerne og
d)
begrundede tilfælde som fastsættes i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
4. Uanset stk. 1 skal minimumsbetingelsen for samordnings- og støtteaktioner og uddannelses- og mobilitetsaktioner være, at én retlig enhed deltager.
5. Arbejdsprogrammer eller arbejdsplaner kan, hvis det er hensigtsmæssigt og behørigt begrundet, foreskrive yderligere betingelser i overensstemmelse med specifikke politiske krav eller aktionens type eller mål, herunder bl.a. betingelser vedrørende deltagerantal og -type samt etableringssted.
Artikel 10
Støtteberettigelse
1. Følgende deltagere er berettigede til EU-støtte:
a)
retlige enheder, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land eller oprettet i henhold til EU-retten
b)
internationale organisationer af europæisk interesse
c)
retlige enheder i et tredjeland, der er nævnt i arbejdsprogrammet.
2. Unionen kan yde finansieringsbidrag til en deltagende international organisation eller en deltagende retlig enhed etableret i et tredjeland, som ikke er støtteberettiget i henhold til stk. 1, hvis mindst én af følgende betingelser er opfyldt:
a)
deltagelsen anses af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan for afgørende for gennemførelsen af aktionen
b)
denne form for finansiering fastsættes i en bilateral aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde eller i andre aftaler mellem Unionen og den internationale organisation eller, for enheder etableret i et tredjeland, det land, som den retlige enhed er etableret i.
Artikel 11
Forslagsindkaldelser
1. Forslag indkaldes i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, idet der især tages hensyn til behovet for åbenhed og ikke-forskelsbehandling og for den fleksibilitet, der er hensigtsmæssig i forbindelse med forskelligartede forsknings- og innovationssektorer.
2. Som en undtagelse, og uden at dette berører de andre tilfælde fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, indkaldes der ikke forslag til samordnings- og støtteaktioner og programstøtteaktioner, der gennemføres af retlige enheder, som er fastsat i arbejdsprogrammerne eller arbejdsplanerne, forudsat at aktionen ikke falder inden for rammerne af en forslagsindkaldelse.
3. I overensstemmelse med de relevante regler i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012 fastsættes der tilstrækkelig tid til udarbejdelse af forslag med et rimeligt varsel om kommende indkaldelser af forslag gennem offentliggørelse af et arbejdsprogram og et rimeligt tidsrum mellem offentliggørelsen af en indkaldelse af forslag og fristen for indgivelse af forslag.
Artikel 12
Forslagsindkaldelser i fællesskab med tredjelande og internationale organisationer
1. Der kan fremsættes forslagsindkaldelser i fællesskab med tredjelande eller deres videnskabelige og teknologiske organisationer og agenturer eller med internationale organisationer på prioriterede områder af fælles interesse og forventet gensidig fordel, når der er en klar merværdi for Unionen. Forslagene evalueres og udvælges ved fælles evaluerings- og udvælgelsesprocedurer, der skal aftales. Sådanne evaluerings- og udvælgelsesprocedurer skal sikre overholdelse af principperne i afsnit VI i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og omfatte en afbalanceret gruppe af uafhængige eksperter, som udpeges af begge parter.
2. Retlige enheder, der modtager EU-finansiering, skal indgå en tilskudsaftale med Unionen eller det relevante finansieringsorgan. Tilskudsaftalen skal indeholde en beskrivelse af det arbejde, der skal udføres af deltagerne og de deltagende retlige enheder fra involverede tredjelande.
3. Retlige enheder, der modtager EU-finansiering, skal indgå en koordineringsaftale med de andre deltagende retlige enheder, der modtager finansiering fra de berørte tredjelande eller internationale organisationer.
Artikel 13
Forslag
1. Forslag skal indeholde et udkast til en plan for udnyttelse og formidling af resultaterne, hvis dette kræves i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
2. Forslag om forskning i menneskelige embryonale stamceller skal efter forholdene indeholde nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger de berørte medlemsstaters kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, og om, hvilke etiske godkendelser, der vil blive givet. Hvad angår derivering af humane embryonale stamceller er institutionerne, organisationerne og forskerne underlagt strenge krav om tilladelse og kontrol efter retsgrundlaget i de berørte medlemsstater.
3. Forslag, der strider mod grundlæggende etiske principper eller anden gældende lovgivning, eller som ikke opfylder betingelserne i afgørelse nr. 2013/743/EU i arbejdsprogrammet, i arbejdsplanen eller i forslagsindkaldelsen, kan til enhver tid udelukkes fra procedurerne for bedømmelse, udvælgelse og tildeling.
4. Forslag skal redegøre for, hvordan og i hvilket omfang kønsspecifik analyse er relevant for indholdet af det påtænkte projekt, når det er relevant og angivet i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Artikel 14
Etisk gennemgang
1. Kommissionen foretager systematisk en etisk gennemgang af de forslag, der giver anledning til etiske overvejelser. Gennemgangen skal kontrollere, at de etiske principper og lovgivningen overholdes og, i tilfælde af at forskningen finder sted uden for Unionen, at den samme forskning ville være tilladt i en medlemsstat.
2. Kommissionen gør den etiske gennemgang så gennemsigtig som muligt og sikrer, at den foretages i rette tid, og at genindgivelse af dokumenter så vidt muligt undgås.
Artikel 15
Udvælgelses- og tildelingskriterier
1. De indsendte forslag evalueres på grundlag af følgende tildelingskriterier:
a)
topkvalitet
b)
virkning
c)
gennemførelsens kvalitet og effektivitet.
2. Kun det i stk. 1, litra a), omhandlede kriterium finder anvendelse på forslag om EFR's aktioner inden for frontlinjeforskning.
3. Det i stk. 1, litra b), omhandlede kriterium kan vægtes højere i forbindelse med forslag til innovationsaktioner.
4. Arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen fastsætter yderligere oplysninger om anvendelsen af tildelingskriterierne i stk. 1 og præciserer vægtninger og tærskler.
5. Kommissionen tager hensyn til muligheden for en tofaseprocedure for indgivelse af forslag som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012, hvis dette er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med målene for forslagsindkaldelserne.
6. Forslag prioriteres efter bedømmelsesresultaterne. Udvælgelsen sker på baggrund af denne prioritering.
7. Bedømmelsen foretages af uafhængige eksperter.
8. I tilfælde af en retlig enhed som omhandlet i artikel 11, stk. 2, eller under andre behørigt begrundede usædvanlige omstændigheder kan bedømmelsen foretages på en måde, der afviger fra stk. 7. I hvert tilfælde af en sådan bedømmelse giver Kommissionen medlemsstaterne udførlige oplysninger om den anvendte bedømmelsesprocedure og resultatet heraf.
9. Ansøges der om et finansieringsbidrag fra Unionen til en aktion, der er lig med eller overstiger 500 000 EUR, kontrollerer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan ved hjælp af metoder, der er forenelige med national ret, på forhånd alene den økonomiske formåen hos koordinatorerne. Desuden kontrollerer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan koordinatorens eller andre deltageres økonomiske formåen, når der på grundlag af allerede tilgængelige oplysninger er grund til at tvivle på deres økonomiske formåen.
10. Den økonomiske formåen kontrolleres hverken for så vidt angår retlige enheder, hvis levedygtighed er garanteret af en medlemsstat eller et associeret land, eller for så vidt angår sekundære og højere uddannelsesinstitutioner.
11. Den økonomiske formåen kan garanteres af en anden retlig enhed, hvis økonomiske formåen så kontrolleres i overensstemmelse med stk. 9.
Artikel 16
Procedure for fornyet gennemgang af bedømmelsen
1. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan fastlægger en gennemsigtig procedure for fornyet gennemgang af bedømmelsen for ansøgere, der mener, at bedømmelsen af deres forslag ikke er foretaget i overensstemmelse med procedurerne i denne forordning, det pågældende arbejdsprogram, arbejdsplan eller indkaldelsen af forslag.
2. En anmodning om fornyet behandling skal vedrøre et konkret forslag og indsendes af koordinatoren senest 30 dage efter den dato, hvor Kommissionen eller finansieringsorganet informerede koordinatoren om resultatet af bedømmelsen.
3. Kommissionen eller finansieringsorganet er ansvarligt for gennemgangen af den i stk. 2 omhandlede anmodning. Kun de formelle aspekter af bedømmelsen og ikke forslagets kvaliteter vurderes.
4. Et udvalg for fornyet gennemgang af bedømmelsen bestående af medarbejdere fra Kommissionen eller af medarbejdere fra det relevante finansieringsorgan skal udtale sig om bedømmelsesprocessens formelle aspekter. Udvalgets formand er en tjenestemand fra Kommissionen eller fra det relevante finansieringsorgan fra en afdeling, der er forskellig fra den afdeling, der er ansvarlig for indkaldelsen af forslag. Udvalget kan anbefale et af følgende:
a)
forslaget bedømmes på ny, hovedsagelig af evaluatorer, der ikke har deltaget i den foregående bedømmelse
b)
den oprindelige bedømmelse bekræftes.
5. På baggrund af den i stk. 4 omhandlede anbefaling træffer Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan en afgørelse og meddeler koordinatoren herom. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer sådanne afgørelser uden unødig forsinkelse.
6. Proceduren for fornyet gennemgang af bedømmelsen må ikke forsinke udvælgelsen af forslag, da denne ikke er genstand for anmodningen om fornyet gennemgang.
7. Proceduren for fornyet gennemgang af bedømmelsen udelukker ikke andre aktioner, som en deltager kan træffe i overensstemmelse med EU-retten.
Artikel 17
Forespørgsler og klager
1. Kommissionen sikrer, at der findes en procedure for deltagere til at fremsætte forespørgsler eller indgive klager vedrørende deres deltagelse i Horisont 2020.
2. Kommissionen sikrer, at oplysninger om, hvordan problemer, forespørgsler eller klager skal registreres, stilles til rådighed for alle deltagere og offentliggøres online.
Artikel 18
Tilskudsaftale
1. Kommissionen udarbejder i tæt samarbejde med medlemsstaterne modeltilskudsaftaler mellem Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan og deltagerne i overensstemmelse med denne forordning. Hvis en betydelig ændring af en modeltilskudsaftale er påkrævet, reviderer Kommissionen den, hvor det er relevant, i nært samarbejde med medlemsstaterne.
2. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan indgår en tilskudsaftale med deltagerne. Det begrundes behørigt, hvis en enhed fjernes eller udskiftes inden undertegnelsen af tilskudsaftalen.
3. Tilskudsaftalen fastsætter deltagernes og enten Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans rettigheder og forpligtelser i henhold til denne forordning. Den fastsætter også rettigheder og forpligtelser for de retlige enheder, der indtræder som nye deltagere under gennemførelsen af aktionen, samt konsortiekoordinators rolle og opgaver.
4. Hvis det kræves i et arbejdsprogram eller en arbejdsplan, kan tilskudsaftalen fastsætte deltagernes rettigheder og forpligtelser med hensyn til brugsret, udnyttelse og formidling ud over dem, der er fastsat i denne forordning.
5. Tilskudsaftalen skal, hvis det er relevant, og i det omfang, det er muligt, leve op til de almindelige principper i Kommissionens henstilling om et europæisk charter for forskere og adfærdskodeks for ansættelse af forskere, principperne om forskningsintegritet, Kommissionens henstilling med henblik på forvaltning af intellektuel ejendomsret i forbindelse med videnformidling, adfærdskodeksen for universiteter og andre offentlige forskningsorganisationer samt princippet om ligestilling, jf. artikel 16 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
6. Tilskudsaftalen skal, hvis det er relevant, indeholde bestemmelser til sikring af, at de etiske principper overholdes, herunder oprettelse af et uafhængigt etisk råd og Kommissionens ret til at foretage etisk revision ved uafhængige eksperter.
7. Særtilskud til aktioner kan i behørigt begrundede tilfælde indgå i en partnerskabsrammeaftale i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
Artikel 19
Afgørelser om at yde tilskud
Hvis det er hensigtsmæssigt, og i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen i henhold til artikel 121, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 eller det relevante finansieringsorgan meddele afgørelser om at yde tilskud frem for at indgå en tilskudsaftale. Denne forordnings bestemmelser om tilskudsaftaler finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 20
Tilskudstidspunkt
1. Indkaldelser af forslag angiver i overensstemmelse med artikel 128, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 den planlagte dato for, hvornår alle ansøgere senest underrettes om resultatet af bedømmelsen af deres ansøgning, og den vejledende dato for undertegnelse af tilskudsaftalerne eller meddelelse af tilskudsafgørelserne.
2. Datoerne i stk. 1 bygger på følgende perioder:
a)
for at underrette alle ansøgerne om resultatet af den videnskabelige bedømmelse af deres ansøgning: en periode på maksimalt fem måneder fra fristen for indgivelse af fuldstændige forslag
b)
for undertegnelse af tilskudsaftaler med ansøgerne eller meddelelse af tilskudsafgørelser til dem: en periode på maksimalt tre måneder fra datoen for underrettelse af ansøgerne om, at deres ansøgning er imødekommet.
3. De i stk. 2 omhandlede perioder kan være længere i forbindelse med EFR-aktioner og i usædvanlige, behørigt begrundede tilfælde, navnlig hvor aktioner er komplekse, når der er mange forslag, eller hvis ansøgerne anmoder herom.
4. Deltagere gives rimelig tid til at indgive de oplysninger og den dokumentation, der kræves til at undertegne tilskudsaftalen. Kommissionen træffer afgørelser og anmoder om oplysninger så hurtigt som muligt. Genindgivelse af dokumenter skal, når det er muligt, undgås.
Artikel 21
Betalingstidspunkt
Deltagere betales rettidigt i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Når der er foretaget en udbetaling til koordinatoren, giver Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan deltagerne meddelelse herom.
Artikel 22
Sikkert elektronisk system
Al kontakt med deltagerne, herunder indgåelse af tilskudsaftaler, meddelelse af tilskudsafgørelser og alle ændringer af disse, kan ske gennem et elektronisk system, der oprettes af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, jf. artikel 179 i forordning (EU) nr. 1268/2012.
Afdeling II
Gennemførelse
Artikel 23
Gennemførelse af aktioner
1. Deltagere gennemfører aktioner i overensstemmelse med alle betingelserne og forpligtelserne i denne forordning, forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, forordning (EU) nr. 1268/2012, afgørelse 2013/743/EU, arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen, forslagsindkaldelsen og tilskudsaftalen.
2. Deltagere indgår ikke forpligtelser, der er uforenelige med denne forordning eller tilskudsaftalen. Hvis en deltager ikke opfylder sine forpligtelser for så vidt angår den tekniske gennemførelse af aktionen, opfylder de andre deltagere forpligtelserne uden supplerende tilskud fra EU, medmindre Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan udtrykkelig fritager dem for denne forpligtelse. I tilfælde af at en deltager misligholder, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 39, stk. 3, litra a), overføre det skyldige beløb fra deltagergarantifonden som omhandlet i artikel 38 til koordinatoren af aktionen. Hver deltagers finansielle ansvar er begrænset til vedkommendes egen gæld, jf. bestemmelserne om deltagergarantifonden. Deltagere sørger for, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan i tide underrettes om enhver begivenhed, der kan påvirke aktionens gennemførelse eller Unionens interesser betydeligt.
3. Deltagere gennemfører aktionen og træffer alle nødvendige og rimelige foranstaltninger med henblik herpå. De skal have tilstrækkelige ressourcer til at gennemføre aktionen, når der er behov for det. Hvis det er relevant for gennemførelsen af aktionen, kan deltagerne indkalde tredjeparter, herunder underleverandører, til at udføre arbejde i forbindelse med aktionen eller bruge ressourcer, som tredjeparter har stillet til rådighed i form af naturalydelser, i henhold til betingelserne i tilskudsaftalen. Deltagere er ansvarlige over for Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan og de andre deltagere for det udførte arbejde.
4. Tildeling af underleverandørkontrakter til gennemførelse af visse dele af aktionen begrænses til tilfælde, som er fastsat i tilskudsaftalen, og til behørigt begrundede tilfælde, der ikke klart kunne forudses på tidspunktet for tilskudsaftalens ikrafttræden.
5. Tredjeparter ud over underleverandører kan udføre arbejde i forbindelse med aktionen på de betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Tredjeparten og det arbejde, der skal udføres af denne, anføres i tilskudsaftalen.
Disse tredjeparters omkostninger er støtteberettigede, hvis tredjeparten opfylder alle følgende betingelser:
a)
den ville være støtteberettiget, hvis den var deltager
b)
den er en associeret enhed eller har retlig forbindelse til en deltager, der indebærer et samarbejde, som ikke er begrænset til aktionen
c)
den er anført i tilskudsaftalen.
d)
den overholder de regler, der gælder for deltageren i tilskudsaftalen med hensyn til støtteberettigede omkostninger og kontrol med udgifterne
e)
den accepterer solidarisk hæftelse sammen med deltageren for Unionens bidrag svarende til det beløb, som tredjeparten har opgivet, hvis Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kræver det.
6. Tredjeparter kan også stille ressourcer i form af naturalydelser til rådighed for en deltager til aktionen. Tredjeparternes omkostninger i forbindelse med sådanne ydelser, som de yder gratis, er berettigede til finansiering, hvis de opfylder betingelserne i tilskudsaftalen.
7. Aktionen kan omfatte finansieringsstøtte til tredjeparter i henhold til betingelserne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012. Beløbene i artikel 137, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 kan overskrides, hvis det er nødvendigt for at nå aktionens målsætninger.
8. Den aktion, der gennemføres af deltagere, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (24), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF (25) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF (26) er ordregivende myndigheder, kan indeholde eller have som primær målsætning prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger, hvis dette er anført i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen, og hvis det er nødvendigt for gennemførelsen. I sådanne tilfælde finder reglerne i artikel 51, stk. 2, 4 og 5, i denne forordning anvendelse på de indkøbsprocedurer, som deltagerne gennemfører.
9. Deltagerne skal overholde gældende nationale love og etiske regler i de lande, hvor aktionen udføres. Hvis det er relevant, skal deltagerne ansøge de relevante nationale eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder aktionen.
10. Arbejde med dyr skal udføres i overensstemmelse med artikel 13 i TEUF og opfylde kravet om at erstatte, begrænse og forfine brugen af dyr til videnskabelige formål i overensstemmelse med EU-retten og især Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU (27).
Artikel 24
Konsortium
1. Medlemmer af et konsortium, der ønsker at deltage i en aktion, udpeger et af medlemmerne til koordinator og anfører det i tilskudsaftalen. Koordinatoren er hovedkontaktpunktet for medlemmerne af konsortiet i forbindelserne med Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, medmindre andet er fastsat i tilskudsaftalen, eller i tilfælde af koordinatorens manglende opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til tilskudsaftalen.
2. Medlemmer af et konsortium, der deltager i en aktion, indgår en intern aftale ("konsortieaftalen"), som fastsætter deres rettigheder og forpligtelser med hensyn til gennemførelse af aktionen i overensstemmelse med tilskudsaftalen, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, der er fastsat i arbejdsprogrammet, arbejdsplanen eller forslagsindkaldelsen. Kommissionen offentliggør retningslinjer vedrørende de vigtigste spørgsmål, som deltagerne kan anføre i deres konsortieaftaler.
3. Konsortieaftalen kan blandt andet fastsætte følgende:
a)
konsortiets interne organisation
b)
fordelingen af EU-finansieringen
c)
regler om formidling, anvendelse og brugsret, der supplerer reglerne i denne forordnings afsnit III, kapitel I, og bestemmelserne i tilskudsaftalen
d)
aftaler om bilæggelse af interne tvister
e)
aftaler mellem deltagerne om ansvar, godtgørelse og fortrolighed.
Medlemmerne af et konsortium kan indgå enhver aftale i konsortiet, som de finder passende, for så vidt aftalen ikke er i modstrid med tilskudsaftalen eller denne forordning.
4. Konsortiet kan foreslå at tilføje eller fjerne en deltager eller udskifte koordinatoren i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i tilskudsaftalen, forudsat at ændringen er i overensstemmelse med betingelserne for deltagelse, ikke negativt påvirker gennemførelsen af aktionen og ikke strider mod princippet om ligebehandling.
Afdeling III
Tilskudsformer og finansieringsregler
Artikel 25
Tilskudsformer
Tilskud kan antage enhver af de i artikel 123 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 omhandlede former under hensyntagen til aktionens mål.
Artikel 26
Støtteberettigede omkostninger
1. Betingelserne for støtteberettigede omkostninger defineres i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Omkostninger, der afholdes af tredjeparter i aktionen, kan være støtteberettigede i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning og i tilskudsaftalen.
2. Ikke-støtteberettigede omkostninger er omkostninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, herunder især hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser, valutatab, omkostninger i forbindelse med kapitalforrentning, omkostninger, der er anmeldt, afholdt eller godtgjort som led i en anden EU-aktion eller et andet EU-program, gæld og gældsomkostninger og uforholdsmæssigt store eller letsindigt afholdte udgifter.
Artikel 27
Direkte støtteberettigede personaleomkostninger
1. Med forbehold af betingelserne i artikel 26 er direkte støtteberettigede personaleomkostninger begrænset til lønninger plus bidrag til sociale sikringsordninger og øvrige omkostninger, der indgår i aflønningen af det personale, som er knyttet til aktionen, i henhold til national lovgivning eller ansættelseskontrakten.
2. Med forbehold af betingelserne i artikel 26 kan yderligere vederlag til det personale, som er knyttet til aktionen, hos deltagere, der er almennyttige retlige enheder, herunder betalinger på grundlag af supplerende kontrakter uanset art, også anses som direkte støtteberettigede personaleomkostninger op til det beløb, der er fastsat i stk. 3, hvis de opfylder følgende supplerende betingelser:
a)
vederlagene indgår i deltagerens sædvanlige aflønningspraksis og betales på en ensartet måde, når der er behov for denne slags arbejde eller ekspertise
b)
de kriterier, der anvendes til at beregne de supplerende betalinger, er objektive og anvendes generelt af deltageren uafhængigt af finansieringskilden.
3. Yderligere vederlag er støtteberettigede op til 8 000 EUR om året pr. person. For så vidt angår en person, der ikke udelukkende arbejder for aktionen, finder et maksimumsbeløb pr. time anvendelse. Maksimumsbeløbet pr. time beregnes ved at dele 8 000 EUR med antallet af årlige produktive timer beregnet i henhold til artikel 31.
Artikel 28
Finansiering af aktionen
1. Finansiering af en aktion må ikke overstige de samlede finansieringsberettigede omkostninger minus indtægterne fra aktionen.
2. Følgende betragtes som indtægter fra aktionen:
a)
ressourcer, som tredjeparter stiller til rådighed for deltagerne i form af finansieringsoverførsler eller bidrag i form af omkostningsfrie naturalydelser, hvis værdi deltageren har opgivet som støtteberettigede omkostninger, forudsat at tredjeparten har ydet dem med specifikt henblik på aktionen
b)
indtægter fra aktionen, bortset fra indtægter fra udnyttelse af aktionens resultater
c)
indtægter fra salg af aktiver, der er købt i henhold til tilskudsaftalen, op til værdien af de omkostninger, som deltageren oprindeligt konterede aktionen.
3. Der anvendes én godtgørelsessats for de støtteberettigede omkostninger pr. aktion for alle aktiviteter, der finansieres inden for den. Maksimumssatsen fastsættes i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
4. Tilskuddet under Horisont 2020 udgør højst 100 % af de samlede finansieringsberettigede omkostninger, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.
5. Tilskuddet under Horisont 2020 udgør højst 70 % af de samlede finansieringsberettigede omkostninger for innovationsaktioner og programstøtteaktioner.
Uanset stk. 3 kan tilskuddet under Horisont 2020 til innovationsaktioner op på højst 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger for almennyttige retlige enheder, uden at dette berører medfinansieringsprincippet.
6. Godtgørelsessatserne fastsat i denne artikel finder også anvendelse på aktioner, hvor enhedstakstfinansiering, enhedsomkostninger og finansiering med faste beløb anvendes for hele eller dele af aktionen.
Artikel 29
Indirekte omkostninger
1. Indirekte støtteberettigede omkostninger fastsættes ved at anvende en fast sats på 25 % af de samlede direkte støtteberettigede omkostninger, eksklusive underleverandørers direkte støtteberettigede omkostninger og omkostningerne ved ressourcer, der stilles til rådighed af tredjeparter, og som ikke anvendes i støttemodtagerens lokaler, samt finansiel støtte til tredjeparter.
2. Uanset stk. 1 kan de indirekte omkostninger angives i form af faste beløb eller enhedsomkostninger, forudsat at dette anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Artikel 30
Evaluering af finansieringsniveauer
Midtvejsevalueringen af Horisont 2020 skal indeholde en evaluering af virkningen af de elementer, der blev indført med de nye finansieringsniveauer i artikel 27, 28 og 29 i denne forordning, med henblik på at vurdere, hvorvidt den nye tilgang har ført til uønskede situationer, der kan påvirke Horisont 2020's tiltrækningskraft på negativ vis.
Artikel 31
Årlige produktive timer
1. Støtteberettigede personaleomkostninger omfatter kun det faktiske antal arbejdstimer for de personer, der udfører direkte arbejde i forbindelse med aktionen. Deltageren sørger for dokumentation for det faktiske antal arbejdstimer, normalt ved hjælp af et tidsregistreringssystem.
2. For personale, der udelukkende arbejder for aktionen, er det ikke nødvendigt at registrere arbejdstiden. I sådanne tilfælde skal deltageren underskrive en erklæring om, at den pågældende person udelukkende har arbejdet for aktionen.
3. Tilskudsaftalen skal omfatte:
a)
minimumskravene til tidsregistreringssystemet
b)
muligheden for at vælge mellem et fast antal årlige produktive timer og metoden til fastlæggelse af antallet af årlige produktive timer, der skal bruges til beregning af timesatserne for personalet under hensyn til deltagerens sædvanlige regnskabsmetoder.
Artikel 32
Ejere af SMV'er og ulønnede fysiske personer
Ejerne af SMV'er, der ikke modtager løn, og andre fysiske personer, der ikke modtager løn, kan debitere personaleomkostningerne på grundlag af enhedsomkostninger.
Artikel 33
Enhedsomkostninger
1. I overensstemmelse med artikel 124 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 fastsætter Kommissionen metoder til at bestemme enhedsomkostninger på grundlag af:
a)
statistiske data eller lignende
b)
deltagerens kontrollerbare historiske data.
2. Direkte støtteberettigede personaleomkostninger finansieres på grundlag af enhedsomkostninger, der fastsættes i overensstemmelse med deltagerens normale praksis for omkostningsberegning, forudsat at de:
a)
beregnes på grundlag af de samlede faktiske personaleomkostninger, der noteres i deltagerens almindelige regnskaber, og som kan justeres af deltageren på grundlag af de budgetterede eller anslåede dele i overensstemmelse med de af Kommissionen fastsatte betingelser
b)
overholder artikel 26 og 27
c)
opfylder kravet om almennyttighed, og at dobbeltfinansiering undgås
d)
beregnes under behørig hensyntagen til artikel 31.
Artikel 34
Attest for årsregnskaberne
Attesten for årsregnskaberne omfatter det samlede tilskudsbeløb, som en deltager har gjort krav på i form af godtgørelse af faktiske omkostninger og i form af enhedsomkostninger omhandlet i artikel 33, stk. 2, undtagen de beløb, der er opgivet på grundlag af faste beløb, enhedstakster og enhedsomkostninger bortset fra dem, der er fastsat i overensstemmelse med deltagerens normale praksis for omkostningsberegning. Attesten indgives først, når beløbet er lig med eller større end 325 000 EUR på tidspunktet for begæringen om udbetaling af restbeløbet.
Artikel 35
Attest for metoden
1. Deltagere, der beregner og debiterer direkte personaleomkostninger på grundlag af enhedsomkostninger i overensstemmelse med artikel 33, stk. 2, kan indsende en attest for metoden til Kommissionen. Denne metode skal opfylde betingelserne i artikel 33, stk. 2, og kravene i tilskudsaftalen.
2. Hvis Kommissionen godkender attesten for metoden, gælder denne for alle aktioner, der finansieres i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013, og deltageren beregner og debiterer omkostningerne på grundlag af den. Når Kommissionen har godkendt en attest for metoden, må den ikke tillægge den godkendte metode en systemisk eller tilbagevendende fejl.
Artikel 36
Attesterende revisorer
1. Attesterne for årsregnskaberne og metoden omhandlet i artikel 34 og 35 skal være udarbejdet af en uafhængig revisor, der er kvalificeret til at foretage lovpligtig revision af regnskabsdokumenter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF (28) eller tilsvarende nationale bestemmelser eller af en kompetent og uafhængig embedsmand, som af de relevante nationale myndigheder er beføjet til at revidere deltageren, og som ikke været involveret i det regnskabsmæssige arbejde.
2. Efter anmodning fra Kommissionen, Revisionsretten eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) skal den revisor, der udarbejder attesten for regnskaberne og metoden, give adgang til de ledsagedokumenter og de arbejdsdokumenter, som attesten for årsregnskaberne eller for metoden udstedes på grundlag af.
Artikel 37
Kumuleret finansiering
En aktion, der har modtaget tilskud fra EU-budgettet, kan også ydes tilskud på grundlag af forordning (EU) nr. 1291/2013, forudsat at tilskuddene ikke dækker de samme udgiftsposter.
Afdeling IV
Garantier
Artikel 38
Deltagergarantifond
1. Der oprettes hermed en deltagergarantifond ("fonden"), der skal dække risikoen for, at skyldige beløb til Unionen i forbindelse med aktioner finansieret af Kommissionen under afgørelse nr. 1982/2006/EF og af Kommissionen eller EU-finansieringsorganer under Horisont 2020 i henhold til reglerne i denne forordning ikke kan inddrives. Fonden erstatter og efterfølger den deltagergarantifond, der er oprettet ved forordning (EF) nr. 1906/2006.
2. Fonden drives i overensstemmelse med artikel 39. Alle renter oppebåret af fonden indgår i denne og anvendes udelukkende til de formål, der er anført i artikel 39, stk. 3.
3. Hvis renterne ikke rækker til at dække beløbene i artikel 39, stk. 3, griber fonden ikke ind, og Kommissionen eller det relevante EU-finansieringsorgan inddriver beløbene direkte fra deltagerne eller tredjeparterne.
4. Fonden betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Ingen yderligere garanti eller sikkerhedsstillelse må godkendes fra deltagerne eller pålægges dem, bortset fra de i nærværende artikels stk. 3 nævnte tilfælde.
5. Deltagere i aktioner under Horisont 2020, hvis risiko fonden dækker, skal bidrage med 5 % af Unionens finansiering af aktionen. Ved aktionens afslutning betales bidraget til fonden tilbage til deltagerne via koordinatoren.
6. Satsen for deltagernes bidrag til fonden, jf. stk. 5, kan nedsættes på grundlag af midtvejsevalueringen af Horisont 2020.
Artikel 39
Fondens drift
1. Fonden forvaltes af Unionen repræsenteret ved Kommissionen, der optræder som eksekutivorgan på vegne af deltagerne i overensstemmelse med betingelserne fastsat i tilskudsaftalen.
Kommissionen forvalter fonden direkte eller overlader den finansielle forvaltning enten til Den Europæiske Investeringsbank eller til en passende finansiel institution ("depositarbanken"). Depositarbanken forvalter fonden efter Kommissionens instrukser.
2. Deltagernes bidrag til fonden kan modregnes forhåndsbetalingen og betales til fonden på deltagernes vegne.
3. Hvis en deltager skylder Unionen et beløb, kan Kommissionen uanset de bøder, der kan pålægges den misligholdende deltager, træffe en af følgende aktioner:
a)
overføre eller kræve, at depositarbanken direkte overfører det skyldige beløb fra fonden til koordinatoren af aktionen. Overførslen foretages, efter at den misligholdende deltager har bragt sin deltagelse til ophør eller har afviklet den, hvis aktionen stadig er i gang, og hvis de øvrige deltagere er enige om at gennemføre den inden for samme mål. Beløb, der overføres fra fonden, betragtes som finansieringsbidrag fra EU
b)
inddrive beløbet fra fonden.
Kommissionen udsteder en betalingsordre til deltageren eller tredjeparten om at indbetale det skyldige beløb til fonden. Kommissionen kan med henblik herpå vedtage en inddrivelsesbeslutning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
4. De beløb, der inddrives, udgør for fonden de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Når gennemførelsen af alle tilskud, hvis risiko fonden dækker, er afsluttet, vil alle udestående beløb blive inddrevet af Kommissionen og opført på Unionens budget med forbehold af lovgivningsmyndighedens afgørelser.
KAPITEL III
Eksperter
Artikel 40
Udnævnelse af uafhængige eksperter
1. Kommissionen og, hvis det er relevant, finansieringsorganerne kan udnævne uafhængige eksperter til at bedømme forslag i overensstemmelse med artikel 15 eller til at rådgive eller bistå med:
a)
bedømmelse af forslagene
b)
kontrol med gennemførelsen af aktioner, der gennemføres i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013 og tidligere forsknings- og/eller innovationsprogrammer
c)
gennemførelse af Unionens forsknings- og innovationspolitikker eller -programmer, herunder Horisont 2020, og gennemførelse af et velfungerende europæisk forskningsrum
d)
bedømmelse af forsknings- og innovationsprogrammerne
e)
udformningen af Unionens forsknings- og innovationspolitik, herunder forberedelsen af fremtidige programmer.
2. Uafhængige eksperter udvælges på grundlag af deres færdigheder, erfaring og viden, som skal være afpasset de opgaver, de skal løse. I de tilfælde, hvor uafhængige eksperter skal behandle klassificerede oplysninger, kræves den fornødne sikkerhedsgodkendelse inden udnævnelsen.
Uafhængige eksperter findes og udvælges på grundlag af indkaldelser af ansøgninger fra enkeltpersoner og indkaldelser henvendt til relevante organisationer såsom forskningsorganer, forskningsinstitutioner, universiteter, standardiseringsorganisationer, civilsamfundsorganisationer eller virksomheder med henblik på at oprette en database over kandidater.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan, hvis de finder det hensigtsmæssigt, i behørigt begrundede tilfælde på en gennemsigtig måde udvælge enhver ekspert med de fornødne færdigheder, som ikke er inkluderet i databasen.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer i forbindelse med udnævnelsen af uafhængige eksperter passende foranstaltninger til at forsøge at opnå en afbalanceret sammensætning af ekspertgrupperne og bedømmelsespanelerne for så vidt angår de forskellige færdigheder, erfaring, viden, geografisk spredning og køn, og under hensyn til situationen på aktionens område. Hvis det er hensigtsmæssigt, bør det tilstræbes at opnå en balance mellem den private og den offentlige sektor.
Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan søge rådgivning hos de rådgivende organer for udnævnelse af uafhængige eksperter. I forbindelse med EFR's frontlinjeforskning udnævner Kommissionen eksperterne efter forslag fra EFR's Videnskabelige Råd.
3. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan sikrer, at en ekspert, der står over for en interessekonflikt i forbindelse med et spørgsmål, som vedkommende skal udtale sig om, ikke bedømmer, rådgiver om eller bistår med det pågældende spørgsmål.
4. Al kontakt med uafhængige eksperter, herunder indgåelse af udnævnelseskontrakter og alle ændringer af disse, kan ske gennem et elektronisk system, som er oprettet af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, jf. artikel 287, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1268/2012.
5. Navnene på de eksperter, der udnævnes i deres personlige egenskab, og som har bistået Kommissionen eller finansieringsorganerne med gennemførelsen af forordning (EU) nr. 1291/2013 og afgørelse nr. 2013/743/EU offentliggøres sammen med deres ekspertiseområde mindst en gang om året på Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans websted. Disse oplysninger indsamles, behandles og offentliggøres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
AFSNIT III
REGLER FOR UDNYTTELSEN OG FORMIDLINGEN AF RESULTATER
KAPITEL I
Tilskud
Afdeling I
Resultater
Artikel 41
Ejendomsret til resultater
1. Resultaterne ejes af den deltager, der frembringer dem.
2. Hvis resultaterne er frembragt af flere deltagere i fællesskab, og deres respektive bidrag til de fælles resultater ikke kan fastslås, eller hvis det ikke er muligt at opdele sådanne fælles resultater med henblik på at søge om, erhverve eller bevare den relevante beskyttelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, ejes disse resultater af deltagerne i fællesskab. Medejerne indgår en aftale om, hvordan den fælles ejendomsret skal fordeles og forvaltes i overensstemmelse med deres forpligtelser i tilskudsaftalen. Medejerne kan aftale ikke at fortsætte den fælles ejendomsret og beslutte at anvende en alternativ ordning, bl.a. ved at overføre deres ejerskabsandele til en enkelt ejer med brugsret for de øvrige deltagere, når resultaterne er frembragt.
Medmindre parterne bliver enige om andet i aftalen om fælles ejendomsret, har hver af medejerne ret til at udstede ikke-eksklusive licenser til tredjeparter til at udnytte de fællesejede resultater, uden ret til at give underlicenser, under forudsætning af at:
a)
de andre medejere på forhånd underrettes herom
b)
de andre medejere får en rimelig kompensation.
3. Hvis ansatte eller andet personale, der arbejder for en deltager, kan gøre krav på rettighederne over de opnåede resultater, sørger den pågældende deltager for, at disse rettigheder kan udøves på en måde, der er forenelig med deltagerens forpligtelser i medfør af tilskudsaftalen.
Artikel 42
Beskyttelse af resultater
1. Hvis resultaterne kan eller med rimelighed må forventes at kunne udnyttes kommercielt eller industrielt, skal den deltager, som ejer disse resultater, undersøge muligheden for at beskytte dem. Deltageren skal, hvis det under omstændighederne er muligt, rimeligt og begrundet, beskytte dem tilstrækkeligt i en passende periode med en passende geografisk dækning og med behørig hensyntagen til egne berettigede interesser og de berettigede interesser, især kommercielle interesser, som de andre deltagere i den pågældende aktion har.
2. Hvis en deltager, der har modtaget EU-finansiering, ikke har til hensigt at beskytte sine resultater af andre årsager end uforenelighed med EU-lovgivningen eller national lov eller manglende potentiale til kommerciel eller industriel udnyttelse, og medmindre deltageren sigter på at overføre dem til en anden retlig enhed etableret i en medlemsstat eller associeret land med henblik på beskyttelse, underretter denne Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan herom, inden disse resultater formidles. Kommissionen, der handler på Unionens vegne, eller det relevante finansieringsorgan kan med den pågældende deltagers samtykke påtage sig ejerskabet over disse resultater og tage de nødvendige skridt til beskyttelse heraf.
Deltageren kan kun afvise dette, hvis vedkommende kan påvise, at det vil gøre betydelig skade på dennes berettigede interesser. Der må ikke finde formidling af disse resultater sted, før Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan har truffet en afgørelse om ikke at påtage sig ejerskab over resultaterne eller besluttet, at de vil påtage sig ejerskab og har truffet de nødvendige skridt til at sikre beskyttelse af resultaterne. Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan træffer en sådan afgørelse uden unødig forsinkelse. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
3. Hvis en deltager, der har modtaget EU-finansiering, har til hensigt at ophøre med at beskytte resultaterne eller har til hensigt ikke søge forlængelsen af en sådan beskyttelse af andre årsager end manglende potentiale for kommerciel eller industriel udnyttelse inden for et tidsrum på højst fem år efter betalingen af saldoen, meddeler vedkommende dette til Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, som kan fortsætte eller forlænge beskyttelsen ved at overtage ejerskabet. Deltageren kan kun afvise dette, hvis vedkommende kan påvise, at det vil gøre betydelig skade på dennes berettigede interesser. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 43
Udnyttelse og formidling af resultater
1. Alle deltagere, der har modtaget EU-finansiering, skal gøre deres bedste for at udnytte de resultater, som de ejer, eller få en anden retlig enhed til at udnytte dem, især ved overførsel og licensudstedelse i henhold til artikel 44.
Eventuelle supplerende udnyttelsesforpligtelser fastsættes i tilskudsaftalen. I tilfælde af forskning, der har potentiale til at imødekomme væsentlige samfundsmæssige udfordringer, kan supplerende udnyttelsesforpligtelser omfatte licensudstedelse på ikke-eksklusive vilkår. Sådanne supplerende forpligtelser anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
2. Med forbehold af restriktionerne som følge af beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, sikkerhedsregler eller berettigede interesser formidler deltagerne på egnede måder deres egne resultater så hurtigt som muligt. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Eventuelle supplerende formidlingsforpligtelser fastsættes i tilskudsaftalen og anføres i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen.
Hvis resultaterne formidles via videnskabelige publikationer, gælder den frie brugsret på de vilkår og betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Omkostninger i forbindelse med fri brugsret til videnskabelige publikationer, der er et resultat af forskning finansieret under Horisont 2020, som afholdes i den tidsperiode, aktionen varer, er berettiget til godtgørelse på de betingelser, der er fastsat i tilskudsaftalen. Under behørig hensyntagen til artikel 18 i forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter tilskudsaftalen ikke betingelser vedrørende fri brugsret til publikationer, som vil medføre yderligere omkostninger til offentliggørelse efter en aktions afslutning.
For så vidt angår formidlingen af forskningsdata kan der i tilskudsaftalen som led i den frie brugsret til og bevarelsen af forskningsdata fastsættes vilkår og betingelser, hvorpå der gives fri brugsret til sådanne resultater, især inden for EFR's frontlinjeforskning og forskning vedrørende fremtidige og fremspirende teknologier (FET) eller andre relevante områder, og idet deltagernes berettigede interesser og eventuelle begrænsninger, som skyldes databeskyttelsesregler, sikkerhedsregler eller intellektuelle ejendomsrettigheder, tages i betragtning. I sådanne tilfælde skal det i arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen anføres, om forskningsdata skal formidles ved hjælp af fri brugsret.
De andre berørte deltagere skal have forudgående meddelelse om alle formidlingsaktiviteter. De andre deltagere kan, når de har modtaget meddelelsen, gøre indsigelse, hvis de finder, at deres berettigede interesser med hensyn til deres resultater eller baggrundsviden kan blive påført betydelig skade af den planlagte formidling. I så fald må formidlingen først finde sted, når der er taget passende skridt til at beskytte disse berettigede interesser. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
3. Med henblik på den overvågning og formidling, der foretages af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan, skal deltagerne fremlægge alle oplysninger om deres udnyttelses- og formidlingsrelaterede aktiviteter og fremlægge alle nødvendige dokumenter i overensstemmelse med betingelserne i tilskudsaftalen. Disse oplysninger gøres offentligt tilgængelige med forbehold af de berettigede interesser hos de deltagere, der fremlægger oplysningerne. Tilskudsaftalen skal bl.a. fastsætte frister for så vidt angår sådanne indberetningsforpligtelser.
4. Alle patentansøgninger, standarder, publikationer eller anden formidling, herunder i elektronisk form, af relevans for resultaterne skal om muligt omfatte en erklæring, som også kan omfatte visuelle midler, om, at aktionen har modtaget finansieringsstøtte fra EU. Erklæringens udformning fastsættes i tilskudsaftalen.
Artikel 44
Overdragelse af resultater og licensudstedelse
1. Hvis en deltager overdrager ejendomsretten til sine resultater, skal vedkommende overdrage sine pligter i henhold til tilskudsaftalen i form af disse resultater til erhververen, herunder pligten til give dem videre ved en eventuel senere overdragelse.
Med forbehold af de fortrolighedsbestemmelser, der hidrører fra love eller bestemmelser om fusioner og overtagelser, hvor de øvrige deltagere stadig har brugsret til eller stadig kan anmode om brugsret til de resultater, der overdrages, skal en deltager, der har til hensigt at overdrage resultaterne, på forhånd give de andre deltagere meddelelse herom sammen med tilstrækkelige oplysninger om den planlagte nye ejer af resultaterne, så de andre deltagere kan analysere virkningerne af den planlagte overførsel på den mulige udøvelse af deres brugsret.
Efter meddelelsen kan deltagerne modsætte sig overdragelse af ejendomsretten, hvis de kan påvise, at den foreslåede overdragelse vil påvirke udøvelsen af deres brugsret. Fremsættes en sådan indvending, finder den påtænkte overdragelse ikke sted, før der er opnået enighed mellem de berørte deltagere. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
De andre deltagere kan ved forudgående skriftlig aftale give afkald på deres ret til forudgående meddelelse og til at protestere mod overdragelse af ejendomsret fra en deltager til en nærmere bestemt tredjepart.
2. Forudsat at brugsretten til resultaterne kan udøves, og at den deltager, der ejer resultaterne, opfylder alle yderligere udnyttelsesforpligtelser, kan denne udstede licenser eller på anden måde give andre retlige enheder ret til at udnytte dem, også med eksklusive rettigheder. Eksklusivlicenser til resultater kan udstedes med forbehold af, at alle øvrige berørte deltagere giver deres samtykke til, at de giver afkald på deres brugsret hertil.
3. Hvad angår resultater frembragt af deltagere, der har modtaget EU-finansiering, kan det i tilskudsaftalen fastsættes, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan kan modsætte sig, at ejerskabet overdrages, eller at der udstedes eksklusivlicens til en tredjepart, der er etableret i et tredjeland, som ikke er associeret med Horisont 2020, hvis dette efter deres opfattelse ikke er i overensstemmelse med interessen i at udvikle Unionens økonomiske konkurrenceevne eller er uforeneligt med Unionens etiske principper eller sikkerhedshensyn.
I disse tilfælde kan overdragelsen af ejendomsret og udstedelsen af eksklusivlicens først finde sted, når der er truffet sikkerhedsforanstaltninger til Kommissionens eller det relevante finansieringsorgans tilfredshed.
Tilskudsaftalen kan eventuelt fastsætte, at Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan skal underrettes på forhånd om sådanne overdragelser af ejendomsret eller udstedelsen af eksklusivlicens. Fristerne herfor fastsættes i tilskudsaftalen.
Afdeling II
Brugsret til baggrundsviden og resultater
Artikel 45
Baggrundsviden
Deltagerne definerer deres baggrundsviden for aktionen i en skriftlig aftale.
Artikel 46
Principper om brugsret
1. Anmodning om at udøve eller give afkald på brugsret skal ske skriftligt.
2. Brugsret omfatter ikke retten til at udstede underlicenser, medmindre ejeren af de resultater eller den baggrundsviden, der anmodes om brugsret til, har givet sit samtykke.
3. Deltagere i den samme aktion skal underrette hinanden, før de tilslutter sig tilskudsaftalen, om eventuelle juridiske restriktioner eller begrænsninger for at give brugsret til deres baggrundsviden. I aftaler om baggrundsviden, der derefter indgås af en deltager, skal det sikres, at brugsretten kan udøves.
4. En deltagers pligt til at give brugsret ifølge betingelserne og bestemmelserne i tilskudsaftalen indskrænkes ikke af at dennes deltagelse i aktionen ophører.
5. Konsortieaftalen kan fastsætte, at såfremt en deltager misligholder sine forpligtelser, og en sådan misligholdelse ikke udbedres, har en sådan misligholdende deltager ikke længere brugsret.
Artikel 47
Brugsret med henblik på gennemførelse
1. En deltager har brugsret til en anden deltagers resultater inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for disse resultater for at udføre sit arbejde i forbindelse med aktionen.
Denne brugsret gives royaltyfrit.
2. En deltager har brugsret til en anden deltagers baggrundsviden inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for denne baggrundsviden for at udføre sit arbejde i forbindelse med aktionen, med forbehold af restriktionerne og begrænsningerne i artikel 43, stk. 3.
Denne brugsret gives royaltyfrit, medmindre deltagerne har aftalt andet før deres tiltrædelse af tilskudsaftalen.
Artikel 48
Brugsret med henblik på udnyttelse
1. En deltager har brugsret til en anden deltagers resultater inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for disse resultater for at udnytte sine egne resultater.
Hvis der er enighed om det, gives denne brugsret på rimelige vilkår.
2. En deltager har brugsret til en anden deltagers baggrundsviden inden for den samme aktion, hvis deltageren har brug for denne baggrundsviden for at udnytte sine egne resultater, med forbehold af begrænsningerne i artikel 46, stk. 3.
Hvis der er enighed om det, gives denne brugsret på rimelige vilkår.
3. En associeret enhed, der er etableret i en medlemsstat eller et associeret land, har også brugsret, medmindre andet er fastsat i konsortieaftalen, til resultater og med forbehold af begrænsningerne i artikel 46, stk. 3, til baggrundsviden på rimelige betingelser, hvis deltageren har brug for disse resultater og denne baggrundsviden for at udnytte de resultater, der er frembragt af den deltager, som den er associeret med. En sådan brugsret skal begæres og erhverves direkte fra den deltager, der ejer disse resultater eller denne baggrundsviden, medmindre andet er fastsat i overensstemmelse med artikel 46, stk. 2.
4. Anmodninger om brugsret efter stk. 1, 2 eller 3 kan fremsættes i indtil et år efter aktionens ophør, medmindre deltagerne fastsætter en anden tidsfrist.
Artikel 49
Unionens og medlemsstaternes brugsret
1. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer skal med det behørigt begrundede formål at udvikle, gennemføre og overvåge Unionens politikker eller programmer som behørigt begrundet formål have brugsret alene til resultater fra deltagere, der har modtaget EU-finansiering. Brugsretten begrænses til ikkekommerciel og ikkekonkurrencemæssig brug.
Denne brugsret gives royaltyfrit.
2. For så vidt angår aktioner i forbindelse med det specifikke mål "sikre samfund - beskyttelse af Europa og dets borgeres frihed og sikkerhed" som fastlagt i bilag I, del III, til forordning (EU) nr. 1291/2013, har EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne samt medlemsstaternes nationale myndigheder med henblik på at udvikle, gennemføre og overvåge deres politikker eller programmer på dette område den nødvendige brugsret til resultaterne fra de deltagere, der har modtaget EU-finansiering. En sådan brugsret begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig brug. En sådan brugsret gives royaltyfrit og efter bilateral aftale om fastsættelse af særlige betingelser, der har til formål at sikre, at denne ret kun bruges til det tilsigtede formål, og at der fastsættes relevante fortrolighedsbestemmelser. Denne brugsret omfatter ikke deltagerens baggrundsviden. Den medlemsstat, den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der anmoder herom, underretter alle medlemsstaterne om sådanne anmodninger. Kommissionens sikkerhedsregler om klassificerede oplysninger finder anvendelse.
AFSNIT IV
SÆRBESTEMMELSER
Artikel 50
Priser
1. EU-finansiering kan ydes i form af priser som omhandlet i afsnit VII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
2. Tildeling af priser sker på betingelse af, at de relevante offentliggørelsesforpligtelser accepteres. Afsnit III i denne forordning finder anvendelse for så vidt angår formidlingen af resultater. Arbejdsprogrammet eller arbejdsplanen kan indeholde særskilte forpligtelser vedrørende udnyttelse og formidling.
Artikel 51
Offentlige indkøb, prækommercielle offentlige indkøb og offentlige indkøb af innovative løsninger
1. Alle offentlige indkøb, som Kommissionen gennemfører på egne vegne eller sammen med medlemsstaterne, er underlagt reglerne om offentlige indkøb i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. 1268/2012.
2. EU-finansiering kan tage form af prækommercielle offentlige indkøb eller offentlige indkøb af innovative løsninger, der gennemføres af Kommissionen eller det relevante finansieringsorgan på egne vegne eller sammen med medlemsstaternes og de associerede landes ordregivende myndigheder.
Under procedurerne for offentlige indkøb:
a)
skal principperne om åbenhed, ikke-forskelsbehandling, ligebehandling, forsvarlig økonomisk forvaltning, proportionalitet, konkurrenceregler samt, hvis det er relevant, direktiv 2004/17/EF, 2004/18/EF og 2009/81/EF eller, hvis Kommissionen handler på egne vegne, forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 overholdes
b)
kan der fastsættes særlige betingelser - f.eks. for, hvor de indkøbte aktiviteter skal finde sted, hvilket dog for prækommercielle offentlige indkøb er begrænset til at omfatte medlemsstaternes territorium og territoriet for de lande, der er associeret med Horisont 2020 - når dette er behørigt begrundet i aktionens målsætning
c)
kan det tillades at foretage flere tildelinger af kontrakter inden for samme procedure (valg af flere leverandører)
d)
skal ordren tildeles den eller de bydende, der har afgivet det bud, der giver mest værdi for pengene.
3. Hvis andet ikke er angivet i forslagsindkaldelsen, tilhører de resultater, som frembringes ved offentlige indkøb foretaget af Kommissionen, Unionen.
4. Særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret og licensudstedelse fastsættes i kontrakterne om prækommercielle offentlige indkøb for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelige fordele. Den kontrahent, der frembringer resultater under prækommercielle offentlige udbud, ejer som minimum de medfølgende intellektuelle ejendomsrettigheder. De ordregivende myndigheder har som minimum royaltyfri brugsret til resultaterne til eget brug og ret til at udstede eller kræve, at de deltagende kontrahenter udsteder, ikkeeksklusive licenser til tredjeparter for at udnytte resultaterne under rimelige forhold uden ret til at give underlicenser. Hvis en kontrahent ikke udnytter resultaterne kommercielt inden for en vis periode efter den prækommercielle offentlige udbudsrunde fastsat i kontrakten, skal han overdrage ejerskabet til resultaterne til de tilbudsgivende myndigheder.
5. Særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret og licensudstedelse fastsættes i kontrakterne om offentlige indkøb af innovative løsninger for at sikre den bedste nyttiggørelse af resultaterne og for at undgå urimelige fordele.
Artikel 52
Finansielle instrumenter
1. De finansielle instrumenter kan antage alle former omhandlet i - og skal gennemføres i overensstemmelse med - afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og kan kombineres indbyrdes samt med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder forordning (EU) nr. 1291/2013.
2. Uanset artikel 140, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 tildeles både indtægter og årlige tilbagebetalinger genereret af et finansielt instrument i henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013 i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, det pågældende finansielle instrument.
3. Uanset artikel 140, stk. 6, andet afsnit, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 tildeles både indtægter og årlige tilbagebetalinger genereret af finansieringsfaciliteten for risikodeling, der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF, og i opstartsfaseleddet af faciliteten for SMV'er i hurtig vækst og innovative SMV'er (GIF1), der er oprettet i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, de efterfølgende finansielle instrumenter under forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 53
SMV-instrument
1. Kun SMV'er kan deltage i forslagsindkaldelser under det SMV-specifikke instrument omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1291/2013. De kan samarbejde med andre virksomheder og med forskningsinstitutioner eller universiteter.
2. Når en virksomhed er blevet godkendt som en SMV, antages det, at denne retlige status gælder i hele projektets forløb, selv i tilfælde, hvor virksomheden som følge af sin vækst senere overskrider de tærskler, der er fastsat i definitionen af en SMV.
3. I forbindelse med SMV-instrumentet eller tilskud fra finansieringsorganer eller fra Kommissionen, der er målrettet SMV'er, kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser især vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling.
Artikel 54
Den hurtige vej til innovation
1. I henhold til artikel 7 kan alle retlige enheder deltage i en aktion under initiativet Den hurtige vej til innovation. Aktioner, der finansieres under dette initiativ, skal være innovationsaktioner. Indkaldelse under Den hurtige vej til innovation er åben for forslag inden for alle teknologiområder under det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi", der er beskrevet i bilag I, del II, punkt 1, til forordning (EU) nr. 1291/2013, eller inden for et af de specifikke mål under indsatsområdet "Samfundsmæssige udfordringer", der er beskrevet i bilag I, del III, punkt 1-7, til nævnte forordning.
2. Forslag kan indsendes når som helst. Kommissionen fastsætter tre tidsfrister om året for evaluering af forslagene. Perioden mellem en frist og undertegnelse af tilskudsaftalen eller meddelelse af tilskudsafgørelsen må ikke overstige seks måneder. Forslag prioriteres efter virkning, gennemførelsens kvalitet og effektivitet samt topkvalitet, idet kriteriet om virkning vægtes højest. Højst fem retlige enheder kan deltage i en aktion. Tilskudsbeløbet må ikke overstige 3 mio. EUR.
Artikel 55
Andre særbestemmelser
1. Tilskudsaftalen kan fastsætte særbestemmelser i forbindelse med aktioner, der omfatter sikkerhedsrelaterede aktiviteter, især vedrørende prækommercielle offentlige indkøb, offentlige indkøb af innovative løsninger, ændringer i konsortiets sammensætning, klassificerede oplysninger, udnyttelse, formidling, fri brugsret til forskningspublikationer, overdragelse af resultater og udstedelse af licenser for resultater.
2. I forbindelse med aktioner til støtte af eksisterende eller nye forskningsstrukturer kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser for brugerne af disse infrastrukturer og for brugernes adgang til disse.
3. I forbindelse med aktioner vedrørende EFR's frontlinjeforskning kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser, især vedrørende brugsret, mulighed for overdragelse og formidling eller forhold til deltagerne, forskerne og alle de parter, der er berørt af aktionen.
4. Tilskudsaftaler om støtte til forskeres uddannelse og mobilitet kan indeholde særbestemmelser om brugsret, ejerskab og forpligtelser vedrørende de forskere, der drager fordel af aktionen.
5. I forbindelse med samordnings- og støtteaktioner kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling af resultater.
6. I forbindelse med EIT's videns- og innovationsfællesskaber kan tilskudsaftalen fastsætte særbestemmelser især vedrørende ejerskab, brugsret, udnyttelse og formidling.
AFSNIT V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 56
Udøvelse af delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 1, stk. 3, tillægges Kommissionen i hele Horisont 2020's varighed.
3. Delegationen af beføjelser, jf. artikel 1, stk. 3, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 1, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 57
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Forordning (EF) nr. 1906/2006 ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Uanset stk. 1 berører denne forordning ikke fortsættelse eller ændringer, herunder helt eller delvist ophør, af de pågældende aktioner indtil deres afslutning eller indtil finansiel støtte ydet af Kommissionen eller finansieringsorganer i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF eller anden lovgivning, som gælder for denne bistand den 31. december 2013, og som fortsat vil gælde for de pågældende aktioner, indtil de er afsluttet.
3. Alle beløb fra deltagergarantifonden oprettet ved forordning (EF) nr. 1906/2006 samt alle rettigheder og forpligtelser overføres til fonden fra den 31. december 2013. De deltagere i aktioner under afgørelse nr. 1982/2006/EF, der indgår tilskudsaftaler efter den 31. december 2013, skal betale bidrag til fonden.
Artikel 58
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1290/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 173, 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
„Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020)“ (dále jen „program Horizont 2020“) byl přijat nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4). Uvedené nařízení je nutné doplnit o pravidla pro účast v nepřímých akcích prováděných v rámci programu Horizont 2020 a pro využívání a šíření výsledků těchto akcí.
(2)
Program Horizont 2020 by měl být prováděn s cílem přímo přispět k získání vedoucího postavení v průmyslu a k vytváření růstu a zaměstnanosti i blahobytu občanů v Evropě a měl by odrážet strategickou vizi obsaženou ve sdělení Komise ze dne 6. října 2010 nazvaném „Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací“, ve kterém se Komise zavazuje radikálně zjednodušit přístup pro účastníky.
(3)
Program Horizont 2020 by měl podporovat realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru, ve kterém probíhá volný pohyb výzkumných pracovníků, vědeckých poznatků a technologií, a to posílením spolupráce jak mezi Unií a členskými státy, tak mezi členskými státy, zvláště prostřednictvím uplatňování soudržného souboru pravidel.
(4)
Pravidla pro účast a využívání a šíření výsledků programu Horizont 2020 (dále jen „pravidla“) by měla náležitě odrážet doporučení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (5), a doporučení Rady týkající se zjednodušení administrativních a finančních požadavků rámcových programů pro výzkum. Tato pravidla by měla navazovat na opatření ke zjednodušení, která již byla zavedena na základě rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (6), měla by převzít doporučení uvedená v závěrečné zprávě skupiny odborníků nazvané „Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu“ ze dne 12. listopadu 2010 a měla by jít ještě dále, pokud jde o snížení administrativní zátěže pro účastníky a omezení složitosti finančních ustanovení za účelem usnadnění účasti a snížení množství finančních chyb. Pravidla by měla rovněž náležitě zohledňovat obavy a doporučení výzkumné obce vyplývající z diskuze, kterou podnítilo sdělení Komise ze dne 29. dubna 2010 nazvané „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ a následná zelená kniha ze dne 9. února 2011 nazvaná „Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU.“
(5)
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 by mělo zahrnovat hodnocení nového modelu financování včetně jeho dopadu na úrovně financování, účast v programu Horizont 2020 a na jeho přitažlivost.
(6)
Komise nebo příslušný financující subjekt by měly zajistit, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici pokyny a informace.
(7)
Za účelem zajištění soudržnosti s dalšími unijními programy financování by se měl program Horizont 2020 provádět v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8) s patřičným ohledem na zvláštní povahu činností v oblasti výzkumu a inovací.
(8)
Integrovaný přístup by měl být zajištěn propojením činností sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) přijatého rozhodnutím č. 1982/2006, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (9) a Evropského inovačního a technologického institutu (dále jen „EIT“), zřízeného nařízením Evropského parlament a Rady (ES) č. 294/2008 (10), aby se usnadnila účast, vytvořil soudržnější soubor nástrojů, zvýšil vědecký a hospodářský dopad a současně zamezilo zdvojování a roztříštěnosti. Uplatňováním společných pravidel by měl být zajištěn soudržný rámec, který by měl usnadnit účast v programech získávajících finanční příspěvek Unie z rozpočtu programu Horizont 2020, včetně účasti v programech řízených Evropským inovačním a technologickým institutem, společných podnicích či jakýchkoli jiných strukturách podle článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nebo účasti v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU.
Měla by však být zajištěna flexibilita umožňující přijmout zvláštní pravidla v případech, kdy je to opodstatněno zvláštními potřebami příslušných akcí. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb stanovených v rámci příslušného základního právního aktu týkajícího se subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Akce spadající do působnosti tohoto nařízení by měly respektovat základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Tyto akce by měly probíhat v souladu s právními povinnostmi, včetně těch vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. Června 2013 (11), jakož i s etickými zásadami, které zahrnují zabránění jakémukoli porušení integrity výzkumu.
(10)
V souladu s cíli mezinárodní spolupráce stanovenými v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU by se měla podporovat účast právních subjektů usazených v třetích zemích a mezinárodních organizací. Pravidla by měla být prováděna v souladu s opatřeními přijatými podle článků 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a měla by být v souladu s mezinárodním právem. Při provádění pravidel by měly být navíc patřičně zohledněny podmínky pro účast unijních subjektů na odpovídajících programech třetích zemí.
(11)
Pravidla by měla vytvořit soudržný, komplexní a transparentní rámec, a zajistit tak co nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, zejména s ohledem na mikropodniky a malé a střední podniky (dále jen „malé a střední podniky“). Finanční pomoc Unie by mohla být poskytována různými formami.
(12)
V souladu se zásadou transparentnosti a nad rámec požadavku na zveřejňování stanoveného v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012 by Komise měla prostřednictvím zvláštních informačních kanálů zveřejňovat na internetových stránkách programu Horizont 2020 výzvy k předkládání návrhů a měla by zajistit jejich všeobecné rozšíření prostřednictvím národních kontaktních míst a, je-li to možné, v přístupných formátech poskytnutých na požádání.
(13)
Kritéria pro výběr a udělení stanovená v tomto nařízení by měla být uplatňována transparentním způsobem a na základě objektivních a měřitelných ukazatelů, s přihlédnutím k celkovému cíli programu Horizont 2020 zaměřeného na dosažení dobře fungujícího Evropského výzkumného prostoru.
(14)
Obecně by doba mezi posledním dnem pro podání úplných návrhů a podpisem grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu žadatelům měla být kratší než doba stanovená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. V řádně odůvodněných případech a pro akce Evropské rady pro výzkum by mělo být povolena delší doba.
(15)
Komise by měla pokračovat ve svém úsilí o zjednodušení postupů v rámci postupného zlepšování informačních systémů, například prostřednictvím dalšího rozšíření portálu pro účastníky jako jediného kontaktního místa od okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů přes jejich předložení, až po provedení akce s cílem vytvořit jediné kontaktní místo pro celý postup. Systém také může poskytnout žadatelům zpětnou vazbu o stavu zpracování jejich žádostí v daném okamžiku.
(16)
Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (12), jež stanoví bezpečnostní předpisy týkající se utajovaných skutečností Evropské unie.
(17)
Je nezbytné stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla i s ohledem na zvláštní rysy akcí programu Horizont 2020. Zejména by měla být stanovena pravidla týkající se počtu účastníků a místa jejich usazení. V případě akce bez účasti subjektu usazeného v některém členském státu je třeba usilovat o dosažení cílů stanovených v článcích 173 a 179 Smlouvy o fungování EU.
(18)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (13) jsou právní subjekty ze zámořských zemí a území způsobilé k účasti v programu Horizont 2020, a to za zvláštních podmínek, které jsou v tomto programu stanoveny.
(19)
Komise by měla zvážit harmonogramy výzev k předkládání návrhů a žádostí o informace, a zohlednit přitom podle možnosti standardní období svátků a dovolených.
(20)
Komise by měla u neúspěšných návrhů poskytnout žadatelům zpětnou vazbu.
(21)
Jasné a transparentní mechanismy pro vypracovávání výzev k předkládání návrhů týkajících se konkrétních témat by měly umožnit rovné podmínky, zvýšit přitažlivost programu Horizont 2020 a zvýšit účast v něm.
(22)
Komise by ve všech aspektech programu Horizont 2020 měla jednat v souladu se zásadami evropského kodexu řádného úředního chování, uvedeného v příloze rozhodnutí Komise 2000/633/ES, ESUO, Euratom (14).
(23)
Je vhodné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí programu Horizont 2020. V zájmu snížení složitosti stávajících pravidel financování, by měl být přijat zjednodušený model náhrady nákladů s větším využitím paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů.
(24)
Sazby náhrad uvedené v tomto nařízení se uvádějí jako maximální sazby, aby byl dodržen požadavek neziskovosti a zásada spolufinancování a aby měli účastníci možnost žádat o nižší sazby. Sazby náhrad by však zpravidla měly být ve výši 100 % nebo 70 %.
(25)
Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se míry připravenosti špičkových technologií by měly být zohledněny v klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací.
(26)
Konkrétní problematiky v oblasti výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím nových forem financování, jako je například udělení cen, zadávání zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, nástroj pro malé a střední podniky a akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“, které vyžadují zvláštní pravidla.
(27)
Za účelem zachování rovných podmínek pro všechny podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků. V případě inovačních akcí je třeba zajistit, aby jejich financování nevedlo bez adekvátního důvodu k narušení hospodářské soutěže ani k narušení trhu.“
(28)
Finanční zájmy Unie by měly být během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, a současně by měla být zajištěna odpovídající rovnováha mezi důvěrou a kontrolou.
(29)
V souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 by pravidla měla být základem pro širší přijímání obvyklých postupů příjemců účtování nákladů.
(30)
Účastnický záruční fond zřízený na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 (15), a spravovaný Komisí se osvědčil jako důležitý ochranný mechanismus, jenž snižuje rizika spojená s dlužnými částkami, které někteří účastníci nesplatili. Měl by být proto zaveden nový účastnický záruční fond (dále jen „fond“). Aby bylo zajištěno účinnější řízení a lepší krytí rizika účastníků, měl by fond zaštítit akce v rámci programu zřízeného podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom (16), v rámci programu zřízeného rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (17), jakož i akce podle programu Horizont 2020 a nařízení Rady (Euratom) č. 1314/2013 (18). Na programy řízené jinými subjekty, než jsou subjekty Unie, by se fond neměl vztahovat.
(31)
Pro posílení transparentnosti by měla být zveřejněna jména odborníků, kteří byli nápomocni Komisi nebo příslušným financujícím subjektům při uplatňování tohoto nařízení. Pokud by zveřejnění jmen ohrožovalo bezpečnost či integritu odborníka nebo by nepřiměřeně narušovalo jeho soukromí, měly by mít Komise nebo financující subjekty možnost od zveřejnění těchto jmen upustit.
(32)
Osobní údaje týkající se odborníků by se měly zpracovávat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (19).
(33)
Aby se zajistilo, že účastníci dané výsledky patřičně chrání, využívají a šíří, měla by být stanovena pravidla pro využívání a šíření výsledků, zejména zajištění dalších podmínek týkajících se využívání v evropském strategickém zájmu. Účastníci, kteří obdrželi finanční prostředky Unie a kteří zamýšlejí využít výsledků získaných prostřednictvím těchto finančních prostředků především ve třetích zemích, které nejsou přidruženy k programu Horizont 2020, by měli uvést, jakým způsobem přispěje financování Unií k celkové konkurenceschopnosti Evropy (zásada vzájemnosti), jak je stanoveno v grantové dohodě.
(34)
V případě výzkumu, který by mohl potenciálně vést k vyvinutí nové lékařské technologie (například léků, vakcíny nebo lékařské diagnostiky), by měla být přijata opatření zajišťující případně okamžité využívání a šíření výsledků.
(35)
I přes úspěch stávajících dluhových a kapitálových finančních nástrojů EU pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst zůstává přístup k rizikovému financování klíčovou otázku, a to zejména pro inovační malé a střední podniky. Aby bylo umožněno co neúčinnější využívání těchto nástrojů pro výzkum, vývoj a inovace a pro růst, měla by být povolena jejich kombinace navzájem i s granty financovanými zejména z rozpočtu Unie, včetně z programu Horizont 2020. Komise by navíc měla zejména zajistit kontinuitu finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, v rámci jejich nástupnických dluhových a kapitálových finančních nástrojů podle programu Horizont 2020 a nástrojů nazvaných „Služba Unie v oblasti půjček a záruk pro výzkum a inovace“ a „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“. V této souvislosti by příjmy a splátky pocházející z jednoho z těchto finančních nástrojů měly být přímo ve prospěch finančních nástrojů stanovených podle programu Horizont 2020.
(36)
Komise by měla zajistit dostatečnou doplňkovost nástroje pro malé a střední podniky v rámci programu Horizont 2020 s finančními nástroji v rámci téhož programu a programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1287/2013 (20), jakož i se systémy a nástroji zavedenými společně s členskými státy, jako je například společný program Eurostars (21).
(37)
Z důvodu právní jistoty a přehlednosti by nařízení (ES) č. 1906/2006 mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla pro účast na nepřímých akcích uskutečňovaných podle nařízení (EU) č. 1291/2013, včetně účasti na nepřímých akcích financovaných financujícími subjekty v souladu s čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení.
Toto nařízení rovněž stanoví pravidla, kterými se řídí využívání a šíření výsledků.
2. S výhradou zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení se použijí příslušná pravidla nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (EU) č. 1268/2012.
3. V nařízení (ES) č. 294/2008 nebo v jakémkoli základním aktu, jímž se svěřují úkoly plnění rozpočtu financujícímu subjektu podle článku 185 Smlouvy o fungování EU mohou být stanovena pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. Za účelem zohlednění zvláštních provozních potřeb financujících subjektů zřízených podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, které byly stanoveny v rámci příslušného základního právního aktu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 56, týkající se:
a)
podmínek účasti na výzvách k předkládání návrhů vyhlášených financujícími subjekty činnými v oblasti letectví, pokud jde o snížení minimálního počtu účastníků stanoveného v čl. 9 odst. 1;
b)
způsobilosti pro financování stanovené v článku 10, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti biologických průmyslových odvětví a inovativních léčiv omezit způsobilost pro financování na specifické typy účastníků;
c)
pravidel, kterými se řídí využívání a šíření výsledků, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti inovativních léčiv, aby:
i)
rozšířily pro přidružené subjekty, nabyvatele a jakékoli nástupnické subjekty možnosti převodu výsledků a stávajících znalostí, jakož i udělování licencí na ně, v souladu s grantovou dohodou a bez souhlasu ostatních účastníků podle čl. 44 odst. 1 a 2;
ii)
umožnily zvláštní dohody o přístupových právech ke stávajícím znalostem s cílem rozvoje výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle čl. 48 odst. 2 až 4;
iii)
doplnily daná pravidla začleněním ustanovení o vlastnictví a přístupu k údajům, znalostem a informacím, jež se nacházejí mimo cíle akce a jichž není třeba pro provedení a využívání akce (vedlejší znalosti) podle čl. 41 odst. 2 a článků 45 až 48;
iv)
rozšířily pravidla využívání na jiné účely než je provedení akce (výzkumné účely) nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) uvedených v článku 48;
v)
stanovily zvláštní kritéria umožňující udělování sublicence jedním účastníkem jinému účastníku téže akce podle čl. 46 odst.2;
vi)
za podmínek stanovených v dohodě o konsorciu podle čl. 24 odst. 2 rozšířily přístupová práva účastníků, jejich přidružených subjektů a třetích stran jakožto nabyvatelů licence k výsledkům nebo stávajícím znalostem pro jiné účely, než je provedení akce (výzkumné účely) za vhodných podmínek, včetně finančních podmínek, nebo rozvoj výsledků pro komercializaci či komercializace svých vlastních výsledků (přímé využití) podle článků 46 až 48;
vii)
podmínily přístupová práva pro přímé využívaní dohodou mezi dotčenými účastníky podle článku 48;
viii)
umožnily dobrovolné šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací za uplatnění otevřeného přístupu podle čl. 43 odst. 2;
d)
financování akcí, a to tak, že umožňují financujícím subjektům činným v oblasti elektronických součástí a systémů, aby používaly jiné sazby náhrad než sazby stanovené v čl. 28 odst. 3 v případech, kdy účastníka nebo akci spolufinancuje jeden nebo více členských států.
Financující subjekt pověřený úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) nebo čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, může z důvodu svých vlastních provozních potřeb se souhlasem Komise uplatnit pravidla, která se odchylují od ustanovení tohoto nařízení. V takových případech vydá Komise svůj souhlas, pouze pokud jsou tato pravidla v souladu s obecnými principy stanovenými v tomto nařízení.
4. Toto nařízení se nevztahuje na přímé akce prováděné Společným výzkumným střediskem.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník nebo účastníka přímo nebo nepřímo kontroluje. Kontrola může probíhat kteroukoli formou uvedenou v čl. 8 odst. 2;
3)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou mezinárodní dohody s Unií, podle definice v článku 7 nařízení (EU) č. 1291/2013;
4)
„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, ať už hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako je právo duševního vlastnictví, která jsou: i) v držení účastníků před jejich přistoupením k akci; ii) potřebná pro provedení akce nebo využití výsledků akce; a iii) označená jako taková účastníky v souladu s článkem 45;
5)
„základním aktem“ právní akt přijatý orgány Unie ve formě nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, který obsahuje právní základ pro danou akci;
6)
„inovativní akcí“ akce spočívající především v činnostech přímo zaměřených na tvorbu plánů a uspořádání nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených výrobků, postupů nebo služeb. Pro tyto účely mohou uvedené činnosti zahrnovat vývoj prototypů, zkoušení, demonstrační projekty, pilotní projekty, validaci výrobků ve velkém rozsahu a tržní replikace;
7)
„koordinační a podpůrnou akcí“ činnost sestávající především z doprovodných opatření, jako je normalizace, šíření výsledků, zvyšování povědomí a komunikace, vytváření sítí, koordinace nebo podpůrné služby, politický dialog a vzájemné získávání poznatků a studie, včetně přípravných studií nové infrastruktury; může zahrnovat také doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
8)
„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků jakýmikoli vhodnými prostředky (s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků), včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;
9)
„využíváním“ využívání výsledků v dalších výzkumných činnostech jiných než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, nebo při vývoji, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo při vytváření a poskytování služby nebo při normalizačních činnostech;
10)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek nebo podmínek bezplatného poskytování, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, jako například skutečnou nebo možnou hodnotou výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
11)
„financujícím subjektem“ subjekt nebo orgán jiný než Komise uvedený v čl. 58 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kterému Komise svěřila úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013;
12)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;
13)
„právním subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle vnitrostátního, unijního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti;
14)
„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;
15)
„účastníkem“ jakýkoli právní subjekt, který provádí akci nebo část akce podle nařízení (EU) č. 1291/2013 a má práva a povinnosti vůči Unii nebo jinému financujícímu subjektu za podmínek stanovených tímto nařízení;
16)
„akcí na spolufinancování programů“ se rozumí akce financovaná prostřednictvím grantu, jejímž hlavním účelem je doplňovat jednotlivé výzvy nebo programy financované subjekty jinými než financujícími subjekty Unie spravujícími výzkumné a inovační programy. Akce na spolufinancování programů může rovněž zahrnovat doplňkové činnosti budování sítí a koordinace mezi programy v různých zemích;
17)
„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných výrobků;
18)
„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako zaváděcí zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a mohou zahrnovat zkoušku shody;
19)
„výsledky“ jakékoli hmotné či nehmotné výstupy akce, jako jsou údaje, znalosti nebo informace, obsažené v akci, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;
20)
„malými a středními podniky“ mikropodniky a malé a střední podniky, jak jsou definovány v doporučení Komise 2003/361/ES (22).
21)
„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 5 rozhodnutí Rady 2013/743/EU (23);
22)
„pracovním plánem“ dokument podobný pracovnímu programu Komise přijatý financujícími subjekty pověřenými prováděním části programu Horizont 2020 v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1291/2013
2. Pro účely tohoto nařízení se subjekt, který nemá právní subjektivitu podle příslušného vnitrostátního práva, považuje za právní subjekt za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 131 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v článku 198 nařízení (EU) č. 1268/2012.
3. Pro účely tohoto nařízení se příjemci grantů nepovažují za financující subjekty.
Článek 3
Důvěrnost
Za podmínek stanovených v prováděcích dohodách, rozhodnutích nebo smlouvách se musí zachovávat důvěrnost všech údajů, poznatků a informací, které byly v rámci akce poskytnuty jako důvěrné, přičemž se řádně zohlední právo Unie týkající se ochrany utajovaných informací a přístupu k nim.
Článek 4
Zpřístupňované informace
1. Aniž je dotčen článek 3, zpřístupní Komise na vyžádání orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, kterémukoli členskému státu nebo přidružené zemi jakékoli užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie, pokud jsou splněny tyto podmínky:
(a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku; a
(b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
U akcí v kontextu zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ zpřístupní Komise orgánům, institucím a jiným subjektům Unie nebo vnitrostátním orgánům členských států na jejich žádost veškeré užitečné informace, které má k dispozici, o výsledcích, jichž účastník dosáhl v rámci akce, na niž obdržel finanční prostředky Unie. Komise účastníka o tomto sdělení informací uvědomí. Pokud členský stát nebo orgán, instituce nebo jiný subjekt Unie požádá o sdělení informací, Komise o tomto sdělení uvědomí rovněž všechny členské státy.
2. Poskytnutím informací podle odstavce 1 se na příjemce nepřenášejí žádná práva ani povinnosti Komise či účastníků. Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost takových informací, pokud tyto informace nejsou zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
Článek 5
Pokyny a informace pro potenciální účastníky
Komise nebo příslušný financující subjekt v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k předkládání návrhů k dispozici dostatečné pokyny a informace, zejména příslušnou vzorovou grantovou dohodu.
HLAVA II
PRAVIDLA PRO ÚČAST
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 6
Formy financování
Financování může mít v souladu s článkem 10 nařízení (EU) č. 1291/2013 jednu nebo více forem stanovených nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména grantů, udělení cen, zadávání zakázek a finančních nástrojů.
Článek 7
Právní subjekty, které se mohou účastnit akcí
1. Akce se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení a mezinárodní organizace, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Příslušný pracovní program může zakázat účast v programu Horizont 2020 nebo jeho částech právním subjektům usazeným v třetích zemích, v nichž jsou podmínky pro účast právních subjektů z členských států nebo jejich přidružených subjektů usazených v třetí zemi ve výzkumných a inovačních programech třetí země považovány Komisí za poškozující zájmy Unie.
3. Příslušný pracovní program nebo pracovní plán může vyloučit subjekty, které nejsou schopny poskytnout uspokojivé bezpečnostní záruky, i pokud jde o bezpečnostní prověrku personálu, pokud pro to existují bezpečnostní důvody.
4. Společné výzkumné středisko se může účastnit akcí se stejnými právy a povinnostmi jako právní subjekt usazený v členském státě.
Článek 8
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem a žádný z nich není ani pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právní držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Pro účely odstavce 1však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly následující vztahy mezi právními subjekty:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného základního kapitálu nebo většinové hlasovací právo akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty jsou vlastněny stejným veřejným orgánem nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
KAPITOLA II
Granty
Oddíl I
Postup udělování
Článek 9
Podmínky účasti
1. Musí být splněny tyto minimální podmínky:
a)
akce se zúčastní alespoň tři právní subjekty;
b)
každý z těchto tří právních subjektů je usazen v jiném členském státě nebo přidružené zemi; a
c)
všechny tři právní subjekty uvedené v písmeni b) jsou vzájemně nezávislé ve smyslu článku 8.
2. Pro účely odstavce 1, pokud je jedním z účastníků Společné výzkumné středisko, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Unie, pohlíží se na něj jako na subjekt usazený v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
3. Odchylně od odstavce 1 musí být splněna pouze minimální podmínka účasti jednoho právního subjektu usazeného v členském státě nebo přidružené zemi v případě:
a)
akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu,
b)
nástroje pro malé a střední podniky, má-li akce jasnou evropskou přidanou hodnotu,
c)
akcí na spolufinancování programů
d)
a v odůvodněných případech stanovených v pracovním programu nebo pracovním plánu.
4. Odchylně od odstavce 1 je v případě koordinačních a podpůrných akcí a akcí týkajících se odborné přípravy a mobility minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
5. Ve vhodných a řádně odůvodněných případech mohou pracovní programy nebo pracovní plány stanovit další podmínky podle konkrétních požadavků politiky nebo podle povahy a cílů dané akce, mimo jiné včetně podmínek týkajících se počtu účastníků, druhu účastníků a místa usazení.
Článek 10
Způsobilost pro financování
1. Pro financování Unií jsou způsobilí tito účastníci:
a)
jakýkoli právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoli mezinárodní organizace evropského zájmu;
c)
jakýkoli právní subjekt usazený ve třetí zemi uvedené v pracovním programu.
2. V případě, že účastníkem je mezinárodní organizace nebo právní subjekt usazený v třetí zemi, které nejsou způsobilé k financování podle odstavce 1, mohou být finanční prostředky Unie poskytnuty, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
Komise nebo příslušný financující subjekt považují účast za nezbytnou pro provedení akce;
b)
takové financování je stanoveno ve dvoustranné vědeckotechnické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Unií a mezinárodní organizací nebo v případě subjektů usazených v třetích zemích mezi Unií a zemí, ve které je právní subjekt usazen.
Článek 11
Výzvy k předkládání návrhů
1. Výzvy k předkládání návrhů se vydávají v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízením (EU) č. 1268/2012 s ohledem zejména na potřebu transparentnosti a nediskriminace, jakož i potřebu pružnosti vyplývající z rozmanité povahy výzkumných a inovačních odvětví.
2. Aniž jsou dotčeny ostatní případy stanovené v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení (EU) č. 1268/2012, nevydávají se výjimečně výzvy k předkládání návrhů pro koordinační a podpůrné akce a akce na spolufinancování programů prováděné právními subjekty uvedenými v pracovních programech nebo pracovních plánech, pokud daná akce nespadá do působnosti výzvy k předkládání návrhů.
3. V souladu s příslušnými pravidly nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012 musí být stanovena dostatečně dlouhá doba na přípravu návrhů, přičemž plánované výzvy k předkládání návrhů jsou oznámeny s přiměřeným předstihem zveřejněním pracovního programu a je stanovena přiměřená doba mezi zveřejněním výzvy k předkládání návrhů a lhůtou pro předložení návrhu.
Článek 12
Společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi
1. Za účelem společného financování akcí v prioritních oblastech společného zájmu a očekávaného vzájemného přínosu s jasnou přidanou hodnotou pro Unii mohou být vydány společné výzvy k předkládání návrhů s třetími zeměmi nebo jejich vědeckými a technickými organizacemi a agenturami nebo s mezinárodními organizacemi. Návrhy budou hodnoceny a vybírány prostřednictvím společných postupů hodnocení a výběru, které budou dohodnuty. Tyto postupy hodnocení a výběru zajistí dodržování zásad stanovených v hlavě VI nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a podílí se na nich vyváženě složená skupina nezávislých odborníků jmenovaných každou stranou.
2. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou s Unií nebo příslušným financujícím subjektem grantové dohody. Grantová dohoda obsahuje popis práce, kterou mají vykonat tito účastníci a zúčastněné právní subjekty z dotčených třetích zemí.
3. Právní subjekty financované z prostředků Unie, uzavřou se zúčastněnými právními subjekty, které jsou financovány příslušnými třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi, dohodu o koordinaci.
Článek 13
Návrhy
1. Návrhy obsahují návrh plánu pro využívání a šíření výsledků, pokud je tak stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. Všechny návrhy týkající se výzkumu na lidských embryonálních kmenových buňkách obsahují, je-li to vhodné, údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o udělených etických schváleních. Pokud jde o derivace lidských embryonálních kmenových buněk, podléhají instituce, organizace a výzkumní pracovníci přísnému režimu vydávání licencí a kontroly v souladu s právním rámcem daného členského státu.
3. Z postupu hodnocení, výběru a udělování lze kdykoli vyloučit návrh, který je v rozporu s etickými zásadami nebo s příslušnými právními předpisy nebo který nevyhovuje podmínkám stanoveným v rozhodnutí č. 743/2013/EU, v pracovním programu či pracovním plánu nebo ve výzvě k předkládání návrhů.
4. V případě potřeby, je-li to upřesněno v pracovním programu nebo pracovním plánu, musí být v návrhu vysvětleno, jak a do jaké míry je pro zamýšlený projekt důležitá genderová analýza.
Článek 14
Etický přezkum
1. Komise provádí systematicky etický přezkum návrhů, které vzbuzují etické otázky. Tento přezkum ověří, zda jsou dodržovány etické zásady a předpisy, a v případě výzkumu prováděného mimo Unii, že stejný výzkum by mohl být povolen v některém členském státě.
2. Komise postupuje při etickém přezkumu co nejtransparentnějším způsobem a zajistí jeho včasné provedení, přičemž se pokud možno vyvaruje opakovaného se předkládání dokumentů.
Článek 15
Kritéria pro výběr a udělení
1. Předložené návrhy se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení:
a)
excelence;
b)
dopad;
c)
kvalita a efektivita provádění.
2. Pro návrhy akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).
3. U návrhů týkajících se inovativních akcí lze kritériu uvedenému v odst. 1 písm. b) přidělit vyšší koeficient.
4. Pracovní program nebo pracovní plán stanoví další podrobnosti o používání kritérií pro udělování stanovených v odstavci 1 a upřesní koeficienty a prahové hodnoty.
5. Komise případně zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů stanovenou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012, pokud je to v souladu s cíli výzvy k předkládání návrhů.
6. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Výběr je učiněn na základě tohoto pořadí.
7. Hodnocení provádějí nezávislí odborníci.
8. V případě právního subjektu uvedeného v čl. 11 odst. 2 nebo za jiných, řádně odůvodněných výjimečných okolností, lze hodnocení provést jiným způsobem, než je uvedeno v odstavci 7. V každém případě takového hodnocení Komise poskytne členským státům podrobné informace o použitém postupu hodnocení a jeho výsledku.
9. V případě akcí, u nichž požadované financování z prostředků Unie činí alespoň 500 000 EUR, Komise nebo příslušný financující subjekt ověří předem v souladu s vnitrostátními právními předpisy finanční způsobilosti pouze koordinátorů. Komise nebo příslušný financující subjekt dále ověří finanční způsobilosti koordinátora nebo jiných účastníků, pokud na základě dostupných informací existují důvody k pochybnostem o jejich finanční způsobilosti.
10. Finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a u institucí středoškolského a vysokoškolského vzdělávání.
11. Finanční způsobilost může být zaručena jakýmkoli jiným právním subjektem, jehož finanční způsobilost se poté ověří v souladu s odstavcem 9.
Článek 16
Postup pro přezkum hodnocení
1. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí transparentní postup pro přezkum hodnocení pro žadatele, kteří se domnívají, že hodnocení jejich návrhu nebylo provedeno v souladu s postupy stanovenými tomto nařízení, příslušném pracovním programu nebo pracovním plánu a ve výzvě k předkládání návrhů.
2. Žádost o přezkum se musí vztahovat ke konkrétnímu návrhu a předkládá ji koordinátor návrhu do 30 dnů ode dne, kdy Komise nebo příslušný financující subjekt informuje koordinátora o výsledcích hodnocení.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt odpovídá za posouzení žádosti uvedené v odstavci 2. Toto posouzení se týká pouze procesního hlediska hodnocení a nikoli obsahu návrhu.
4. Výbor pro přezkum hodnocení složený ze zaměstnanců Komise nebo příslušného financujícího subjektu vydá stanovisko k procesnímu hledisku hodnocení. Předsedá mu úředník Komise nebo příslušného financujícího subjektu z jiného odboru, než je odbor odpovědný za výzvy k předkládání návrhů. Výbor může doporučit jeden z těchto postupů:
a)
přehodnocení návrhu především hodnotiteli, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení;
b)
potvrzení původního hodnocení.
5. Na základě doporučení uvedeného v odstavci 4 přijme Komise nebo příslušný financující subjekt rozhodnutí a oznámí je koordinátorovi návrhu. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu.
6. Postup pro přezkum nesmí zdržet výběr návrhů, které nejsou předmětem žádosti o přezkum.
7. Postup pro přezkum nevylučuje jiné úkony, které účastník může učinit v souladu s právem Unie.
Článek 17
Dotazy a stížnosti
1. Komise zajistí, že je zaveden postup umožňující účastníkům podávat dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu Horizont 2020.
2. Komise zajistí, že informace o způsobu podávání výhrad, dotazů nebo stížnosti jsou dostupné všem účastníkům a zveřejněny na internetu.
Článek 18
Grantová dohoda
1. Komise v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje v souladu s tímto nařízením vzorové grantové dohody mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a účastníky. Je-li nutné ve vzorové grantové dohodě provést důležitou změnu, Komise ji v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
2. Komise nebo příslušný financující subjekt uzavře s účastníky grantovou dohodu. Pokud dojde před podpisem grantové dohody k vyloučení nebo nahrazení některého subjektu, musí to být řádně odůvodněno.
3. Grantová dohoda v souladu s tímto nařízením stanoví práva a povinnosti účastníků a Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Stanoví rovněž práva a povinnosti právních subjektů, které se stanou účastníky v průběhu provádění akce, jakož i úlohu a úkoly koordinátora konsorcia.
4. Na základě požadavku v pracovním programu nebo pracovním plánu může grantová dohoda s ohledem na přístupová práva a využívání a šíření výsledků stanovit další práva a povinnosti účastníků nad rámec práv a povinností, které jsou stanoveny v tomto nařízení.
5. Grantová dohoda, kde je to vhodné, vychází v nejvyšší možné míře z obecných zásad stanovených v doporučení Komise o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků, ze zásad integrity výzkumu, doporučení Komise o správě duševního vlastnictví při činnostech předávání znalostí, z kodexu správné praxe pro univerzity a jiné veřejné výzkumné organizace, jakož i ze zásady rovnosti žen a mužů stanovené v článku 16 nařízení (EU) č. 1291/2013.
6. Tam kde je to vhodné, obsahuje grantová dohoda ustanovení zajišťující dodržování etických zásad, včetně zřízení nezávislé etické komise a práva Komise provádět etický audit prostřednictvím nezávislých odborníků.
7. Konkrétní granty na akce mohou být v řádně odůvodněných případech součástí rámcového partnerství v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
Článek 19
Rozhodnutí o grantu
V souladu s čl. 121 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může Komise nebo příslušný financující subjekt ve vhodných a řádně odůvodněných případech místo uzavření grantových dohod oznámit rozhodnutí o udělení grantu. Ustanovení tohoto nařízení, která se týkají grantových dohod, se použijí obdobně.
Článek 20
Lhůta pro udělení grantu
1. V souladu s čl. 128 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se ve výzvách k podávání návrhů uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
2. Data uvedená v odstavci 1 se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku vědeckého posouzení jejich žádosti: nejdéle pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
3. Lhůty uvedené v odstavci 2 mohou být překročeny v případě akcí Evropské rady pro výzkum a ve výjimečných a řádně odůvodněných případech, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem návrhů nebo na žádost žadatelů.
4. Účastníkům musí být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na předložení informací a dokumentace potřebné pro podpis grantové dohody. Komise přijímá rozhodnutí a předkládá žádosti o informace co nejrychleji. Je třeba, tam kde je to možné, se vyvarovat opakovaného předkládání dokumentů.
Článek 21
Lhůta pro provedení platby
Platba účastníkům se provádí včas v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co je platba provedena ve prospěch koordinátora, oznámí Komise nebo příslušný financující subjekt tuto platbu účastníkům.
Článek 22
Zabezpečený elektronický systém
Veškerá výměna informací s účastníky, včetně uzavření grantové dohody, oznámení rozhodnutí o udělení grantu a jakékoli jejich změny, může být prováděna prostřednictvím elektronického systému pro výměnu informací zřízeného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v článku 179 nařízení (EU) č. 1268/2012.
Oddíl II
Provádění
Článek 23
Provádění akcí
1. Účastníci provádějí akci v souladu se všemi podmínkami a povinnostmi stanovenými tímto nařízením, nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, nařízením (EU) č. 1268/2012, rozhodnutím 2013/743/EU, pracovním programem nebo pracovním plánem, výzvou k předkládání návrhů a grantovou dohodou.
2. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které jsou neslučitelné s tímto nařízením nebo s grantovou dohodou. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, ostatní účastníci tyto povinnosti splní bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže je Komise nebo příslušný financující subjekt této povinnosti výslovně zprostí. V případě účastníka v prodlení může Komise v souladu s čl. 39 odst. 3 písm. a) převést dlužnou částku z účastnického záručního fondu, uvedeného v článku 38, koordinátorovi akce. Podle ustanovení o účastnickém záručním fondu je finanční odpovědnost každého účastníka omezena na jeho vlastní závazky. Účastníci zajistí, aby Komise nebo příslušný financující subjekt byly včas informovány o každé události, která by mohla podstatně ovlivnit provádění akce nebo zájmy Unie.
3. Účastníci provedou akci a přijmou za tímto účelem všechna nezbytná a přiměřená opatření. Musí mít k dispozici vhodné zdroje potřebné k provedení akce, a to v době, kdy jsou potřebné. Je-li to nezbytné k provedení akce, mohou požádat třetí strany, včetně subdodavatelů, o provedení práce v rámci akce nebo mohou použít zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků za podmínek stanovených v grantové dohodě. Účastník má nadále odpovědnost za provedenou práci vůči Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu a vůči ostatním účastníkům.
4. Zadávání subdodávek pro provedení některých složek akce je omezeno na případy stanovené v grantové dohodě a na řádně odůvodněné případy, které nebylo možné v době vstupu grantové dohody v platnost jednoznačně předvídat.
5. Třetí strany jiné než subdodavatelé mohou provést práci v rámci akce za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příslušná třetí strana a práce, kterou má vykonat, se stanoví v grantové dohodě.
Náklady vzniklé těmto třetím stranám mohou být považovány za způsobilé, pokud daná třetí strana splní všechny tyto podmínky:
a)
byla by způsobilá pro financování, pokud by byla účastníkem;
b)
je přidruženým subjektem nebo má právní vazbu na účastníka, z níž vyplývá spolupráce, která není omezena na danou akci;
c)
je uvedena v grantové dohodě;
d)
dodržuje pravidla použitelná na účastníka podle grantové dohody, pokud jde o způsobilost nákladů a kontrolu výdajů.
e)
s účastníkem přijme společnou a nerozdílnou odpovědnost za příspěvek Unie odpovídající částce uvedené dotčenou třetí stranou, pokud to vyžaduje Komise nebo příslušný financující subjekt.
6. Třetí strany mohou účastníkovi rovněž poskytnout zdroje prostřednictvím věcných příspěvků na akci. Náklady vzniklé třetím stranám v souvislosti s jejich věcnými příspěvky, které poskytnou bezplatně, jsou způsobilé pro financování, pokud splňují podmínky stanovené v grantové dohodě.
7. Akce může zahrnovat finanční podporu třetím stranám za podmínek stanovených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012. Částky uvedené v čl. 137 odst. 1 písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být překročeny, pokud je to nutné pro dosažení cílů akce.
8. Akce prováděná účastníky, kteří jsou zadavatelé ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES (24), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES (25) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES (26), může zahrnovat nebo mít jako hlavní cíl zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení, pokud je to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu a je to potřebné pro její provedení. V tom případě se pravidla stanovená v čl. 51 odst. 2, 4 a 5 tohoto nařízení použijí na zadávání zakázek prováděná účastníky.
9. Účastníci musí dodržovat vnitrostátní právní předpisy i etická pravidla v zemích, kde se akce bude provádět. Účastníci musí případně před zahájením akce obdržet souhlas příslušných celostátních nebo místních etických výborů.
10. Práce za použití zvířat se provádí v souladu s článkem 13 Smlouvy o fungování EU a splňuje požadavek nahradit zvířata používaná pro vědecké účely, omezit jejich používání a zajistit šetrné zacházení s nimi v souladu s právem Unie, a zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2010/63/EU (27).
Článek 24
Konsorcium
1. Členové konsorcia, které se hodlá ucházet o účast na některé akci, jmenují ze svého středu jednoho koordinátora, který se uvede v grantové dohodě. Koordinátor je hlavní styčnou osobou členů konsorcia ve vztazích s Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, není-li v grantové dohodě stanoveno jinak nebo v případě, že konsorcium nedodržuje povinnosti podle grantové dohody.
2. Členové konsorcia, které se účastní akce, uzavřou s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v pracovním programu nebo pracovním plánu či výzvě k předkládání návrhů vnitřní dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), v níž jsou stanovena jejich práva a povinnosti, pokud jde o provádění akce v souladu s grantovou dohodou. Komise zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci ve svých dohodách o konsorciu setkat.
3. Dohoda o konsorciu může mimo jiné stanovit následující:
a)
vnitřní uspořádání konsorcia;
b)
rozdělení prostředků Unie;
c)
doplňující pravidla k pravidlům uvedeným v hlavě III kapitole I tohoto nařízení a v grantové dohodě, týkající se šíření, využívání a přístupových práv;
d)
způsoby urovnávání vnitřních sporů;
e)
ujednání o odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti mezi účastníky.
Členové konsorcia mohou v rámci konsorcia přijmout jakákoli ujednání, která považují za vhodná, pokud nejsou v rozporu s grantovou dohodou nebo tímto nařízením.
4. Konsorcium může v souladu s příslušnými ustanoveními grantové dohody navrhnout přibrat či vyloučit účastníka nebo změnit koordinátora za předpokladu, že tato změna je v souladu s podmínkami pro účast, nepříznivě neovlivní provádění akce a není v rozporu se zásadou rovného zacházení.
Oddíl III
Formy grantů a pravidla financování
Článek 25
Formy grantů
Granty mohou mít kteroukoli z forem stanovených v článku 123 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 s přihlédnutím k cílům dané akce.
Článek 26
Způsobilost nákladů
1. Podmínky způsobilosti nákladů jsou vymezeny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Náklady, které v rámci akce vzniknou třetím stranám, mohou být způsobilé v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a grantové dohody.
2. Nezpůsobilými náklady jsou náklady nevyhovující podmínkám uvedeným v odstavci 1, včetně zejména rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzové ztráty, náklady spojené s kapitálovým výnosem, náklady nahrazené v souvislosti s jinou akcí nebo programem Unie, dluhy a poplatky za dluhovou službu a nadměrné nebo neuvážené výdaje.
Článek 27
Přímé způsobilé osobní náklady
1. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, jsou přímé způsobilé osobní náklady omezeny na mzdy a odvody na sociální zabezpečení a další náklady zahrnuté do odměn zaměstnanců zapojených do dané akce, jež vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z pracovní smlouvy.
2. Aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 26, lze za přímé způsobilé osobní náklady považovat i další odměny pro zaměstnance účastníků, kteří jsou neziskovými právními subjekty, zapojené do dané akce, včetně plateb na základě doplňkových smluv bez ohledu na jejich povahu, a to až do výše stanovené v odstavci 3 a za předpokladu, že splňují tyto doplňující podmínky:
a)
jsou součástí obvyklých postupů odměňování účastníka a jsou vypláceny důsledně pokaždé, kdy je vyžadován tentýž druh práce nebo odborných znalostí;
b)
kritéria použitá pro výpočet doplňkových plateb jsou objektivní a účastník je používá všeobecně, bez ohledu na zdroj využitých finančních prostředků.
3. Další odměny mohou být způsobilé až do výše 8 000 EUR na osobu a rok. Pro osobu, která nepracuje výlučně v rámci dané akce, se použije limit na hodinu. Tento limit na hodinu se vypočítá tak, že 8 000 EUR se vydělí počtem produktivních hodin za rok vypočtených v souladu s článkem 31.
Článek 28
Financování akce
1. Financování akce nesmí překročit celkové způsobilé náklady snížené o příjmy dané akce.
2. Za příjmy z akce se považují:
a)
zdroje poskytnuté třetími stranami účastníkům prostřednictvím finančních převodů nebo věcných bezplatných příspěvků, jejichž hodnota byla účastníkem prohlášena za způsobilé náklady, za předpokladu, že je třetí strana poskytla konkrétně na využití v dané akci;
b)
příjmy z akce, s výjimkou příjmů z využívání výsledků akce;
c)
příjmy z prodeje aktiv pořízených na základě grantové dohody do výše hodnoty nákladů původně účtovaných účastníkem na akci.
3. Všechny činnosti financované v rámci jedné akce podléhají jednotné sazbě náhrad způsobilých nákladů. Maximální sazbu stanoví pracovní program nebo pracovní plán.
4. Aniž je dotčena zásada spolufinancování, může grant programu Horizont 2020 dosáhnout 100 % celkových způsobilých nákladů.
5. Grant programu Horizont 2020 je omezen na nejvýše 70 % celkových způsobilých nákladů pro inovační akce a akce na spolufinancování programů.
V případě inovačních akcí může odchylně od odstavce 3 dosáhnout výše grantu programu Horizont 2020 u neziskových právních subjektů až 100 % celkových způsobilých nákladů, aniž je dotčena zásada spolufinancování.
6. Sazby náhrad stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo paušální částkou na celou akci nebo její část.
Článek 29
Nepřímé náklady
1. Nepřímé způsobilé náklady se stanoví za použití paušální sazby ve výši 25 % celkových přímých způsobilých nákladů s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky a nákladů na zdroje poskytnuté třetími stranami, které se nevyužívají v prostorách příjemce, jakož i finanční podpory třetím stranám.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být nepřímé náklady vykazovány formou paušální částky nebo jednotkových nákladů, je-li to stanoveno v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Článek 30
Hodnocení úrovní financování
Průběžné hodnocení programu Horizont 2020 zahrnuje hodnocení dopadu jednotlivých prvků zavedených za použití nových úrovní financování stanovených v článcích 27, 28 a 29 tohoto nařízení s cílem vyhodnotit, zda nový přístup způsobuje nežádoucí situace, které negativně ovlivňují atraktivitu programu Horizont 2020.
Článek 31
Počet produktivních hodin za rok
1. Způsobilé osobní náklady zahrnují pouze hodiny skutečně odpracované osobami, které přímo vykonávají práci v rámci akce. Doklady o skutečně odpracovaných hodinách předloží účastník, obvykle prostřednictvím systému zaznamenávání času.
2. U osob pracujících výlučně na dané akci se zaznamenávání času nevyžaduje. V těchto případech účastník podepíše prohlášení potvrzující, že dotčená osoba pracovala výlučně na dané akci.
3. Grantová dohoda obsahuje:
a)
minimální požadavky na systém zaznamenávání času;
b)
možnost volby mezi stanoveným počtem produktivních hodin za rok a metodou pro stanovení počtu produktivních hodin za rok, který se použije pro výpočet hodinových sazeb osobních nákladů s ohledem na obvyklé účetní postupy účastníka.
Článek 32
Vlastníci malých a středních podniků a fyzické osoby, které nepobírají mzdu
Vlastníci malých a středních podniků, kteří nepobírají mzdu, a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou osobní náklady účtovat na základě jednotkových nákladů.
Článek 33
Jednotkové náklady
1. Komise může v souladu s článkem 124 nařízení (EU, Euratom) č.966/2012 stanovit metody k určení jednotkových nákladů na základě:
a)
statistických údajů nebo obdobných objektivních ukazatelů;
b)
kontrolovatelných historických údajů účastníka.
2. Přímé způsobilé osobní náklady mohou být financovány na základě jednotkových nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem, pokud splňují všechna tato kritéria:
a)
jsou vypočítány na základě celkových skutečných osobních nákladů zaznamenaných v obecných účtech účastníka, přičemž tyto náklady mohou být za podmínek stanovených Komisí upraveny účastníkem podle rozpočtovaných nebo odhadovaných složek;
b)
jsou v souladu s články 26 a 27;
c)
je u nich zajištěno dodržení požadavku neziskovosti a je vyloučeno dvojí financování nákladů;
d)
jsou vypočítány s náležitým ohledem na článek 31.
Článek 34
Osvědčení o finančních výkazech
Osvědčení o finančních výkazech zahrnuje celkovou výši grantu požadovanou účastníkem formou úhrady skutečných nákladů a jednotkových nákladů podle čl. 33 odst. 2, s výjimkou částek uvedených na základě paušálních částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů jiných nákladů než nákladů určených obvyklými postupy účtování nákladů používanými účastníkem. Osvědčení se předkládá pouze v případě, že tato částka činí alespoň 325 000 EUR v době žádosti o platbu zůstatku grantu.
Článek 35
Osvědčení o metodice
1. Účastníci, kteří přímé osobní náklady vypočítávají a uplatňují na základě jednotkových nákladů v souladu s čl. 33 odst. 2, mohou Komisi předložit osvědčení o metodice. Daná metodika musí splňovat podmínky uvedené v čl. 33 odst. 2 a požadavky grantové dohody.
2. Pokud Komise schválí osvědčení o metodice, platí pro všechny akce financované na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 a účastník vypočítává a uplatňuje náklady na základě této metodiky. Poté, co Komise osvědčení o metodice schválí, nesmí této schválené metodice připisovat žádné systémové či opakující se chyby.
Článek 36
Osvědčující auditoři
1. Osvědčení o finančních výkazech a o metodice uvedená v článcích 34 a 35 vydá nezávislý auditor způsobilý k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (28) nebo s obdobnými vnitrostátními předpisy nebo příslušný a nezávislý veřejnoprávní činitel, kterému příslušné vnitrostátní orgány přiznaly právní způsobilost k provedení auditu účastníka a který se nepodílel na přípravě finančních výkazů.
2. Auditor, který vydává osvědčení o finančních výkazech a o metodice, poskytne na žádost Komise, Účetního dvora nebo Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) přístup k podkladům a auditní pracovní dokumentaci, na jejichž základě se osvědčení o finančních výkazech a o metodice vydává.
Článek 37
Kumulativní financování
Akce, na niž byl udělen grant z rozpočtu Unie, je způsobilá rovněž pro grant na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 za předpokladu, že granty nekryjí stejné nákladové položky.
Oddíl IV
Záruky
Článek 38
Účastnický záruční fond
1. Zřizuje se účastnický záruční fond (dále jen „fond“), který pokrývá riziko spojené s nevracením dlužných částek Unii v rámci akcí financovaných granty Komise na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a Komise nebo financujících subjektů Unie v rámci programu Horizont 2020 podle pravidel stanovených v tomto nařízení. Fond je náhradou a právním nástupcem účastnického záručního fondu zřízeného podle nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Fond je provozován v souladu s článkem 39. Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům stanoveným v čl. 39 odst. 3.
3. V případě, že úroky nepostačují na pokrytí operací popsaných v čl. 39 odst. 3, fond nezasáhne a Komise nebo příslušný financující subjekt Unie vymáhá veškeré dlužné částky přímo od účastníků nebo třetích stran.
4. Fond je považován za dostatečnou záruku podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Od účastníků nelze přijímat žádnou další záruku nebo zajištění ani jim nelze jejich poskytnutí ukládat, s výjimkou případu popsaného v odstavci 3 tohoto článku.
5. Účastníci akcí programu Horizont 2020, jejichž riziko je kryto fondem, uhradí příspěvek ve výši 5 % finančních prostředků poskytnutých Unií na danou akci. Na konci akce se částka zaplacená do fondu účastníkům vrátí prostřednictvím koordinátora.
6. Výše příspěvku uvedeného v odstavci 5, kterou uhradí účastníci do fondu, může být snížena na základě průběžného hodnocení programu Horizont 2020.
Článek 39
Fungování fondu
1. Fond je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán jménem účastníků v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě.
Komise může fond řídit přímo, nebo svěřit jeho finanční řízení buď Evropské investiční bance, nebo vhodné finanční instituci (dále jen „depozitní banka“). Depozitní banka fond řídí podle pokynů Komise.
2. Příspěvek účastníků do fondu může být odečten z počátečního předběžného financování a zaplacen do fondu jménem účastníků.
3. Pokud účastník dluží částky Unii, může Komise, aniž jsou dotčeny sankce, které mohou být účastníkům v prodlení uloženy, přijmout tato opatření:
(a)
převést nebo nařídit depozitní bance, aby dlužnou částku převedla přímo z fondu koordinátorovi akce. Uvedený převod se provádí po ukončení či zrušení účasti účastníka v prodlení, pokud akce stále probíhá a zbývající účastníci souhlasí s jejím provedením podle stejných cílů. Částky převedené z fondu se považují za finanční prostředky Unie;
(b)
účinně zpětně získat uvedenou částku z fondu.
Komise vydá ve prospěch fondu inkasní příkaz určený danému účastníkovi nebo třetí straně. Komise může za tímto účelem přijmout rozhodnutí o zpětném získání v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Získané částky představují příjem určený fondu ve smyslu čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Poté, co bude dokončeno provádění všech grantů, jejichž riziko fond pokrývá, bude veškerý zůstatek vybrán Komisí a vložen do rozpočtu Unie, s výhradou rozhodnutí legislativního orgánu.
KAPITOLA III
Odborníci
Článek 40
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise a případně financující subjekty mohou jmenovat nezávislé odborníky, aby ohodnotili návrhy podle článku 15 nebo poskytli poradenství či pomoc při:
a)
hodnocení návrhů;
b)
sledování provádění akcí podle nařízení (EU) č. 1291/2013, jakož i předchozích výzkumných nebo inovačních programů;
c)
provádění politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací nebo programů, včetně programu Horizont 2020, jakož i při dotváření a fungování Evropského výzkumného prostoru;
d)
hodnocení výzkumných a inovačních programů;
e)
koncipování politiky Unie v oblasti výzkumu a inovací, včetně přípravy budoucích programů.
2. Nezávislí odborníci se vyberou podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí vhodných ke splnění úkolů, kterými jsou pověřeni. Musí-li nezávislí odborníci pracovat s utajovanými informacemi, vyžaduje se před jejich jmenováním příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určí a vyberou na základě výzev k podávání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím, například výzkumným agenturám, výzkumným institucím, univerzitám, normalizačním organizacím, organizacím občanské společnosti či podnikům, s cílem vytvořit databázi kandidátů.
Ve vhodných a řádně odůvodněných případech může Komise nebo příslušný financující subjekt transparentním způsobem vybrat jakéhokoli odborníka s patřičnými dovednostmi, který v databázi není uveden.
Při jmenování nezávislých odborníků přijme Komise nebo příslušný financující subjekt s ohledem na situaci v oblasti akce vhodná opatření s cílem nalézt vyvážené složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Ve vhodných případech je rovněž třeba usilovat o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru.
Komise nebo příslušný financující subjekt mohou pro jmenování nezávislých odborníků využít doporučení poradních orgánů. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu Komise odborníky jmenuje na návrh vědecké rady Evropské rady pro výzkum.
3. Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, že odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotí, ani v ní neposkytuje poradenství či pomoc.
4. Veškerá výměna informací s nezávislými odborníky, včetně uzavření smlouvy o jejich jmenování a jakékoli její změny, se provádí prostřednictvím elektronických systémů pro výměnu informací zřízených Komisí nebo příslušným financujícím subjektem, jak je stanoveno v čl. 287 odst. 4 nařízení (EU) č. 1268/2012.
5. Jména osobně jmenovaných odborníků, kteří byli Komisi nebo financujícímu subjektu nápomocni při provádění nařízení (EU) č. 1291/2013 a rozhodnutí 2013/743/EU, se společně s oblastmi jejich odbornosti zveřejňují alespoň jednou ročně na internetové stránce Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Tyto údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
HLAVA III
PRAVIDLA PRO VYUŽÍVÁNÍ A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ
KAPITOLA I
Granty
Oddíl I
Výsledky
Článek 41
Vlastnictví výsledků
1. Výsledky vlastní účastník, který je vytvořil.
2. Pokud výsledky vytvořili účastníci akce společně a jejich jednotlivý přínos k těmto společným výsledkům nelze určit nebo není-li možné tyto společné výsledky rozdělit pro účely žádosti o příslušnou ochranu práv duševního vlastnictví nebo jejího získání nebo zachování, jsou tyto výsledky jejich společným vlastnictvím. Spoluvlastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody. Spoluvlastníci se mohou dohodnout, že ve společném vlastnictví nebudou pokračovat a rozhodnout se pro alternativní režim, mimo jiné prostřednictvím převodu svých vlastnických podílů na jediného vlastníka s přístupovými právy pro ostatní účastníky poté, co dojde k vytvoření výsledků.
Není-li v dohodě o společném vlastnictví stanoveno jinak, je každý spoluvlastník oprávněn udílet třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků ve společném vlastnictví bez práva udělovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci jsou o tom předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům je poskytnuta spravedlivá a přiměřená odměna.
3. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jakékoli strany pracující pro účastníka oprávněni uplatňovat práva k vytvořeným výsledkům, dotčený účastník zajistí, aby tato práva mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s jeho povinnostmi podle grantové dohody.
Článek 42
Ochrana výsledků
1. Mohou-li výsledky nalézt obchodní nebo průmyslové využití, nebo lze-li odůvodněně očekávat, že je naleznou, účastník, který je vlastní, prověří možnost jejich ochrany. Pokud je to možné a vzhledem k okolnostem opodstatněné, zajistí účastník jejich náležitou ochranu na přiměřenou dobu a s vhodným územním rozsahem, a to s náležitým ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních účastníků akce.
2. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí nechránit výsledky, které vytvořil, z důvodů jiných, než je nemožnost podle unijního či vnitrostátního práva nebo nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití, a pokud je nezamýšlí převést jinému právnímu subjektu usazenému v členském státě nebo přidružené zemi za účelem jejich ochrany, musí před jakýmkoli šířením těchto výsledků informovat Komisi nebo příslušný financující subjekt. Komise jménem Unie nebo příslušný financující subjekt mohou se souhlasem dotčeného účastníka převzít vlastnictví těchto výsledků a podniknout nezbytné kroky pro jejich účinnou ochranu.
Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Tyto výsledky nesmějí být žádným způsobem šířeny, dokud Komise nebo příslušný financující subjekt nepřijmou rozhodnutí nebo nerozhodnou, že nepřevezmou nebo převezmou vlastnictví, a nepodniknou nezbytné kroky pro zajištění jejich ochrany. Komise nebo příslušný financující subjekt přijme toto rozhodnutí bez zbytečného odkladu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Jestliže účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, zamýšlí vzdát se ochrany výsledků nebo neusilovat o prodloužení této ochrany z důvodů jiných, než je nedostatečný potenciál pro obchodní nebo průmyslové využití po dobu nepřesahující pět let od platby konečného zůstatku, informuje Komisi nebo příslušný financující subjekt, které mohou pokračovat v ochraně nebo ochranu prodloužit prostřednictvím převzetí vlastnictví těchto výsledků. Účastník to může odmítnout pouze tehdy, prokáže-li, že by tím byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Článek 43
Využití a šíření výsledků
1. Každý účastník, který obdržel finanční prostředky Unie, vyvine co největší úsilí k tomu, aby výsledky, které vlastní, využil nebo aby zejména prostřednictvím převodu výsledků a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 44 dosáhl toho, že je využije jiný právní subjekt.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se využití. V případě výzkumu s potenciálem pro řešení velkých společenských výzev mohou další povinnosti týkající se využití zahrnovat udělování nevýhradních licencí. Všechny tyto další povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
2. S výhradou případných omezení daných ochranou duševního vlastnictví, bezpečnostními pravidly nebo oprávněnými zájmy každý účastník co nejdříve vhodnými prostředky šíří výsledky, které vlastní. Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
V grantové dohodě se stanoví jakékoli další povinnosti týkající se šíření výsledků; tyto povinnosti musí být uvedeny v pracovním programu nebo pracovním plánu.
Pokud jde o šíření výsledků prostřednictvím vědeckých publikací, uplatňuje se otevřený přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě. Náklady související s otevřeným přístupem k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného z programu Horizont 2020 a vznikly v průběhu akce, jsou způsobilé k náhradě za podmínek stanovených v grantové dohodě. Vzhledem k čl. 18 nařízení (EU) č. 1291/2013 grantová dohoda nestanoví podmínky otevřeného přístupu k publikacím, což by vedlo k dalším nákladům na zveřejnění po dokončení akce.
Pokud jde o šíření údajů z výzkumu, mohou být v grantové dohodě v rámci otevřeného přístupu k údajům z výzkumu a jejich uchovávání a s ohledem na oprávněné zájmy účastníků a případná omezení související s pravidly ochrany údajů, bezpečnostními pravidly a s právy duševního vlastnictví, stanoveny podmínky, za kterých je poskytnut otevřený přístup k těmto výsledkům, zejména v případě průkopnického výzkumu Evropské rady pro výzkum a budoucích a vznikajících technologií nebo v jiných příslušných oblastech. V takovém případě se v pracovním programu nebo pracovním plánu uvede, zda je vyžadováno šíření údajů z výzkumu prostřednictvím otevřeného přístupu.
Jakékoli šíření výsledků musí být předem oznámeno ostatním účastníkům. Po oznámení může účastník vznést námitku, prokáže-li, že by zamýšleným šířením byly významně poškozeny jeho oprávněné zájmy týkající se jeho výsledků nebo stávajících znalostí. V takovém případě nemůže dojít k šíření nových znalostí, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
3. Pro účely sledování a šíření výsledků prováděného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem poskytnou účastníci veškeré informace o jimi prováděných činnostech spojených s využíváním a šířením výsledků a dokumenty, které jsou nezbytné v souladu s podmínkami stanovenými v grantové dohodě. S výhradou ochrany oprávněných zájmů účastníků, kteří informace poskytli, jsou tyto informace veřejně zpřístupněny. V grantové dohodě se mimo jiné stanoví lhůty týkající se této ohlašovací povinnosti.
4. Veškeré patentové přihlášky, normy, publikace nebo jakékoli jiné formy šíření výsledků, včetně elektronické formy, se opatří pokud možno prohlášením, jež může zahrnovat vizuální prostředky, o tom, že daná akce obdržela finanční podporu od Unie. Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 44
Převod výsledků a udělování licencí
1. Jestliže účastník převádí vlastnické právo k výsledkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito výsledky podle grantové dohody, včetně povinnosti převést tyto povinnosti při jakémkoli dalším převodu.
Aniž jsou dotčeny povinnosti týkající se důvěrnosti, které vyplývají z právních předpisů v případě fúzí a akvizic, musí účastník, který hodlá převést výsledky, v případě, že ostatní účastníci stále mají přístupová práva k převáděným výsledkům nebo mohou o udělení těchto práv stále požádat, předem uvědomit tyto ostatní účastníky a poskytnout jim dostatečné informace o zamýšleném novém vlastníkovi výsledků tak, aby tito ostatní účastníci mohli analyzovat účinek zamýšleného převodu na možný výkon svých přístupových práv.
Po oznámení může účastník proti převodu vlastnictví vznést námitku, pokud prokáže, že by zamýšlený převod nepříznivě ovlivnil výkon jeho přístupových práv. V takovém případě se převod nesmí uskutečnit, dokud mezi dotčenými účastníky nedojde k dohodě. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Ostatní účastníci se mohou prostřednictvím předchozí písemné dohody vzdát práva být předem informováni a práva na vznesení námitky v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
2. Za předpokladu, že je umožněn výkon přístupových práv k výsledkům a že účastník, který výsledky vlastní, splnil všechny další povinnosti týkající se využívání, může tento účastník, formou licencí nebo jiným způsobem udělit právo k jejich využívání libovolnému právnímu subjektu, a to včetně výhradního práva. Výhradní licence na výsledky je možné udělit za podmínky souhlasu všech ostatních dotčených účastníků, že se svých přístupových práv k nim zřeknou.
3. Pokud jde o výsledky vytvořené účastníky, kteří obdrželi finanční prostředky Unie, grantová dohoda může stanovit, že Komise nebo příslušný financující subjekt má právo vznést námitku proti převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence třetím stranám usazeným v třetí zemi, která není přidružena k programu Horizont 2020, domnívají-li se, že toto udělení licence nebo převod nejsou v souladu se zájmy rozvíjet konkurenceschopnost hospodářství Unie nebo nejsou slučitelné s etickými zásadami či s bezpečnostními aspekty.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení výhradní licence nedojde, pokud se Komise nebo příslušný financující subjekt neujistí, že budou zavedena příslušná ochranná opatření.
Grantová dohoda ve vhodných případech stanoví, že každý takový převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence musí být předem oznámeny Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.
Oddíl II
Přístupová práva ke stávajícím znalostem a výsledkům
Článek 45
Stávající znalosti
Účastníci v písemné dohodě jakýmkoli způsobem uvedou stávající znalosti, které v akci využijí.
Článek 46
Zásady pro přístupová práva
1. Každá žádost o výkon přístupových práv a každé vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně.
2. Přístupová práva nezahrnují právo udělovat sublicence bez souhlasu vlastníka výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup.
3. Účastníci téže akce se před přistoupením ke grantové dohodě vzájemně informují o jakýchkoli právních či jiných omezeních, která se týkají poskytnutí přístupu k jejich stávajícím znalostem. Každá dohoda o stávajících znalostech následně uzavřená účastníkem zajistí možnost výkonu veškerých přístupových práv.
4. Ukončení účasti na akci nemá vliv na povinnost daného účastníka poskytovat přístup za podmínek stanovených v grantové dohodě.
5. Dohoda o konsorciu může stanovit, že pokud účastník nesplní své povinnosti a nedojde k nápravě, pozbývá svých přístupových práv.
Článek 47
Přístupová práva pro provádění
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro provedení své práce v rámci dané akce, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí bez poplatků, pokud se účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 48
Přístupová práva pro využití
1. Účastník má přístupová práva k výsledkům jiného účastníka stejné akce, pokud tyto výsledky potřebuje pro využití svých vlastních výsledků.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
2. Účastník má přístupová práva ke stávajícím znalostem jiného účastníka stejné akce, pokud tyto znalosti potřebuje pro využití svých vlastních výsledků, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3.
Tento přístup se udělí na základě dohody za spravedlivých a přiměřených podmínek.
3. Nestanoví-li dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k výsledkům a, za podmínek případných omezení podle čl. 46 odst. 3, ke stávajícím znalostem, a to za spravedlivých a přiměřených podmínek, pokud jsou tyto výsledky a znalosti zapotřebí pro využití výsledků vytvořených účastníkem, ke kterému je subjekt přidružen. Tato přístupová práva se požadují a získávají přímo od účastníka, který vlastní tyto výsledky nebo znalosti, pokud není dohodnuto jinak v souladu s čl. 46 odst. 2.
4. Žádost o přístup podle odstavců 1, 2 nebo 3 lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se účastníci nedohodnou na jiné lhůtě.
Článek 49
Přístupová práva Unie a členských států
1. Orgány, instituce a jiné subjekty Unie mají přístupová práva pouze k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie, pro řádně odůvodněné účely rozvoje, provádění a sledování politik nebo programů Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití.
Tento přístup se udělí bez poplatků.
2. Pokud jde o akce v rámci zvláštního cíle „Bezpečné společnosti - ochrana svobody a bezpečnosti Evropy a jejích občanů“ uvedeného v příloze I části III nařízení (EU) č. 1291/2013, orgány, instituce a jiné subjekty Unie i vnitrostátní orgány členských států mají pro účely rozvoje, provádění a sledování svých politik nebo programů v této oblasti nezbytná přístupová práva k výsledkům účastníka, který obdržel finanční prostředky Unie. Tato přístupová práva jsou omezena na neobchodní a nekonkurenční použití. Tato přístupová práva se udělí bez poplatků a na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že jsou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti účastníka. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie uvědomí o této žádosti všechny členské státy. Ve vztahu k utajovaným informacím se použijí bezpečnostní pravidla Komise.
HLAVA IV
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
Článek 50
Udělení cen
1. Financování z prostředků Unie může mít formu udělení cen, jak je definováno v hlavě VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Udělení každé ceny je podmíněno přijetím vhodných závazků v oblasti publicity. Na šíření výsledků se použije hlava III tohoto nařízení. Pracovní program nebo pracovní plán mohou obsahovat zvláštní povinnosti týkající se využívání a šíření.
Článek 51
Zadávání zakázek, zadávání zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení
1. Na každou zakázku, kterou zadává Komise vlastním jménem nebo společně s členskými státy, se vztahují pravidla zadávání veřejných zakázek uvedená v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení (EU) č. 1268/2012.
2. Financování z prostředků Unie může mít podobu zadávání zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání zakázek na inovativní řešení, které provádí Komise či příslušný financující subjekt buď vlastním jménem, nebo společně se zadavateli z členských států a přidružených zemí.
Zadávací řízení:
a)
musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality, pravidla hospodářské soutěže a případně směrnice 2004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES, nebo pokud Komise jedná vlastním jménem, nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
může obsahovat zvláštní podmínky, například omezení místa provedení zadaných činností v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi na území členských států a zemí přidružených k programu Horizont 2020, je-li to řádně odůvodněno cíli akcí;
c)
může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);
d)
stanoví zadání zakázek hospodářsky nejvýhodnější nabídce nebo nabídkám.
3. Výsledky vytvořené v rámci zakázky zadané Komisí vlastní Unie, není-li v rámci nabídkového řízení stanoveno jinak.
4. Smlouvy v případě zadávání zakázek v předobchodní fázi obsahují zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění. Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Zadavatelé získají alespoň přístupová práva k výsledkům bez poplatků pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Jestliže dodavatel ve stanovené době po zadání zakázky v předobchodní fázi, která je uvedena ve smlouvě, výsledky obchodně nevyužije, převede vlastnictví výsledků na zadavatele.
5. Smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení mohou obsahovat zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co největší převzetí výsledků a aby nedocházelo k žádnému nespravedlivému zvýhodnění.
Článek 52
Finanční nástroje
1. Finanční nástroje mohou mít některou z forem uvedených, v hlavě VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou vynakládány v souladu s uvedenou hlavou a mohou být kombinovány vzájemně i s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje stanoveného na základě nařízení (EU) č. 1291/2013 přiděleny v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení č. 966/2012 na tento finanční nástroj.
3. Odchylně od čl. 140 odst. 6 druhého pododstavce nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou příjmy a roční splátky vytvořené v rámci finančního nástroje na sdílení rizik zřízeného na základě rozhodnutí č. 1982/2006/ES a v rámci počáteční fáze nástroje pro rychle rostoucí a inovativní malé a střední podniky (GIF 1) zřízeného na základě rozhodnutí č. 1639/2006/ES, vázány v souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k nástupnickým finančním nástrojům podle nařízení (EU) č. 1291/2013.
Článek 53
Nástroj pro malé a střední podniky
1. Na výzvy k předkládání návrhů vydané v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky uvedené v článku 22 nařízení (EU) č. 1291/2013 mohou reagovat pouze malé a střední podniky. Mohou spolupracovat s dalšími společnostmi, výzkumnými organizacemi nebo univerzitami.
2. Byl-li jednou podnik vyhodnocen jako malý a střední podnik, předpokládá se, že tento právní status pokračuje během celého trvání projektu, a to i v případech, kdy tento podnik v důsledku svého růstu později překročí strop stanovený v definici malého a středního podniku.
3. Použijí-li se nástroj pro malé a střední podniky nebo granty financujících subjektů nebo Komise zaměřené na malé a střední podniky, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
Článek 54
Rychlá cesta k inovacím
1. V souladu s článkem 7 se každý právní subjekt může zúčastnit akce nazvané „Rychlá cesta k inovacím“. Akce financované v rámci tohoto nástroje jsou inovativní akce. Rychlá cesta k inovacím je otevřena pro návrhy pro jakoukoli technologickou oblast v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“ stanoveného v příloze I části II bodu 1 nařízení (EU) 1291/2013 nebo pro jakékoli cíle podle priority „společenská výzva“ stanovené v příloze I části III bodech 1 až 7 uvedeného nařízení.
2. Návrhy lze předkládat kdykoli. Komise stanoví tři uzávěrky ročně pro ohodnocení návrhů. Doba mezi uzávěrkou a podpisem grantové dohody nebo oznámením rozhodnutí o udělení grantu nepřekročí šest měsíců. Návrhy jsou tříděny podle dopadu, kvality a efektivity provádění a excelence, přičemž je kritériu dopadu přidělen vyšší koeficient. Jedné akce se nezúčastní více než pět právních subjektů. Výše grantu nepřesáhne 3 miliony EUR.
Článek 55
Jiná zvláštní ustanovení
1. V případě akcí, které zahrnují činnosti související s bezpečností, může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, zadávání zakázek na inovativní řešení, o změnách složení konsorcia, utajovaných informacích, využití, šíření, otevřeném přístupu k výzkumným publikacím, převodech výsledků a licencích k výsledkům.
2. V případě akcí na podporu stávající nebo nové výzkumné infrastruktury může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení týkající se uživatelů této infrastruktury a jejich přístupů k ní.
3. V případě akcí Evropské rady pro výzkum v oblasti průkopnického výzkumu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení, zejména o přístupových právech, přenositelnosti a šíření, která se týkají účastníků, výzkumných pracovníků a kterékoli strany, která je akcí dotčena.
4. V případě akcí týkajících se odborné přípravy a mobility může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení o závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z akce prospěch, vlastnictví, přístupových práv a přenositelnosti.
5. V případě koordinačních a podpůrných akcí může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
6. V případě znalostních a inovačních společenství Evropského inovačního a technologického institutu může grantová dohoda obsahovat zvláštní ustanovení zejména o vlastnictví, přístupových právech, využívání a šíření výsledků.
HLAVA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 56
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 1 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu trvání programu Horizont 2020 a za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoci přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 se Komisi svěřují na dobu trvání programu Horizont 2020.
3. Přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 3 může Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení zaniká přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Komise neprodleně oznámí přijetí aktu v přenesené pravomoci současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 57
Zrušení a přechodná ustanovení
1. Nařízení (ES) č. 1906/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, toto nařízení nemá vliv na pokračování nebo na změnu, včetně celkového nebo částečného ukončení, příslušných akcí až do doby jejich dokončení, nebo do udělení finanční pomoci Komisí nebo financujícími subjekty podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES nebo podle ostatních právních předpisů vztahujících se na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013, které se nadále použijí na dané akce až do doby jejich ukončení.
3. Všechny částky z účastnického záručního fondu zřízeného nařízením (ES) č. 1906/2006, jakož i všechna jeho práva a povinnosti se převádějí na fond ke dni 31. prosince 2013. Účastníci akcí podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES, kteří podepíšou grantové dohody po 31. prosinci 2013, uhradí svůj příspěvek do fondu.
Článek 58
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.