KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 801/2013
af 22. august 2013
om ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til strømforbrug i standbytilstand og slukket tilstand, og om ændring af forordning (EF) nr. 642/2009 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af fjernsyn
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF (2) fastsætter, at der kan udstedes en gennemførelsesforanstaltning, og at reducering af en produktgruppes tab i standbytilstand er en prioriteret foranstaltning.
(2)
Strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr i netværksforbundet standbytilstand blev behandlet i den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse vedrørende tab i standbytilstand og slukket tilstand, som blev gennemført i 2006/2007. Undersøgelsen konkluderede, at netværksforbindelse ville blive en almindelig egenskab for husholdningsapparater og kontorudstyr. Udvalget for Miljøvenligt Design af Energiforbrugende Produkter anbefalede den 21. juni 2008 at tage spørgsmålet om netværksforbundet standbytilstand op i en separat proces, idet der dengang ikke forelå nok data.
(3)
Arbejdsplanen for miljøvenligt design 2009-2011 udpegede netværksforbundet standbytilstand som en prioritet. Kommissionen har derfor gennemført en forberedende undersøgelse i 2010/2011, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af netværksforbundet standbytilstand er analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
I undersøgelsen anslås, at strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som sælges i Unionen og vedrører driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand, til at være 54 TWh i 2010, svarende til 23 mio. t CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, skønnes forbruget at stige til 90 TWh i 2020. Konklusionen var, at strømforbruget i netværksforbundet standbytilstand kan nedbringes væsentligt. Denne forordning ventes at øge udbredelsen på markedet af teknologi, der forbedrer energieffektiviteten for netværksforbundet standbytilstand og dermed giver en anslået energibesparelse på 36 TWh i 2020 og 49 TWh i 2025 sammenlignet med en situation med uændret praksis.
(5)
En af undersøgelsens konklusioner var navnlig, at energistyringsfunktionen, som slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, når det ikke udfører en hovedfunktion, er et væsentligt element for opnåelsen af de potentielle energibesparelser. Det erkendes, at udstyr, som reaktiveres af et eksternt eller internt reaktiveringssignal, kan forblive i en aktiv tilstand i en begrænset tidsperiode uafhængigt af udstyrets hovedfunktion(er), f.eks. i forbindelse med servicering eller download af software. Energistyringsfunktionen bør sikre, at udstyret slår over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand efter afslutning af opgaverne.
(6)
Den forberedende undersøgelse konkluderede, at der for netværksforbundet standbytilstand er behov for at differentiere kravene i henhold til graden af nettilgængelighed. Med dette mål for øje blev der udpeget en begrænset række HiNA-udstyr, bl.a. router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub og modem, hvis hovedfunktion er at behandle netværkstrafik. Da dette udstyr forventes umiddelbart at reagere på indkommende datatrafik, kan driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand være den samme som tomgang (idle mode).
(7)
På baggrund af, at funktionerne i standbytilstand og netværksforbundet standbytilstand er sammenhængende, og produktudbuddet er ækvivalent, støttede Konsultationsforummet for miljøvenligt design den 14. september 2011 det synspunkt, at kravene til miljøvenligt design vedrørende netværksforbundet standbytilstand bør fastlægges i en ændringsretsakt til Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 (3), som aktuelt er gældende.
(8)
Kravene til standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand bør revideres samlet. Da den revisionsdato, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1275/2008, ligger før ikrafttræden af den første etape af kravene til netværksforbundet standbytilstand, bør fristen for revision af forordningen forlænges med et år.
(9)
Da fjernsyn, som er omfattet af en produktspecifik foranstaltning for så vidt angår krav til miljøvenligt design, er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, indgår krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn i Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2009 (4). Den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af netværksforbundet standbytilstand anslog, at krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn ville give en anslået besparelse på 10 TWh i 2020.
(10)
For så vidt angår kaffemaskiner, gik Konsultationsforummet for miljøvenligt design (5) den 16. december 2011 og den 18. april 2012 ind for, at der ikke skulle vedtages en produktspecifik gennemførelsesforanstaltning, men at kravene til standbytilstand i forordning (EF) nr. 1275/2008 i stedet burde gøres mere eksplicitte for kaffemaskiner.
(11)
Ved denne forordning indføres specifikationer for anvendelsen af energistyringskravene til kaffemaskiner for så vidt angår det standardstidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand.
(12)
Ud fra den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af husholdningskaffemaskiner, som er gennemført i henhold til direktivet om miljøvenligt design, kan det konkluderes, at en begrænsning af det standardtidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand, giver en yderligere årlig besparelse på 2 TWh i 2020. Denne besparelse er ikke medregnet i de skønnede besparelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1275/2008 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Forordning (EF) nr. 1275/2008 ændres således:
1)
Overskriften affattes således:
2)
Artikel 1 affattes således:
»Artikel 1
Indhold og anvendelsesområde
Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design for så vidt angår strømforbruget i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som markedsføres.
Denne forordning finder ikke anvendelse på elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som for at fungere efter hensigten markedsføres med en ekstern strømforsyning med lav spænding.«
3)
Følgende definitioner indsættes i artikel 2:
»10. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
11. »netværksforbundet standbytilstand«: en driftstilstand, hvor udstyret kan genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
12. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for udstyret, som sendes via et netværk
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) på udstyret, hvorigennem udstyret kan fjernaktiveres
14. »logisk netværksport«: netværksteknologi, som fungerer via en fysisk netværksport
15. »fysisk netværksport«: en netværksports fysiske del (hardware). En fysisk netværksport kan bruges til to eller flere netværksteknologier
16. »nettilgængelighed«: udstyrets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
17. »netværksudstyr«: udstyr, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
18. »netværksudstyr med god nettilgængelighed (HiNA-udstyr)«: udstyr, hvis hovedfunktion udelukkende er én eller flere af følgende funktioner: router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon
19. »netværksudstyr med HiNA-funktion«: udstyr, hvori der indgår en funktion som router, netværksswitch, trådløs basisstation eller en kombination heraf, men som ikke er HiNA-udstyr
20. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
21. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
22. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer
23. »hub«: netudstyr med flere porte, som bruges til at forbinde et LAN's segmenter
24. »modem«: udstyr, hvis primære funktion er at sende og modtage digitalt modulerede analoge signaler via et kablet netværk
25. »printer«: udstyr, som genererer en udskrift på grundlag af elektronisk input. Printere kan have yderligere funktioner og kan markedsføres som en multifunktionel enhed eller et multifunktionelt produkt
26. »storformatprinter«: printer konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder udstyr, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 mm eller bredere
27. »telekonferencesystem«: et dedikeret HD-system til videokonferencer og videosamarbejde, som omfatter en brugergrænseflade, et HD-kamera, en skærm, et lydsystem, og som har behandlingskapacitet til ind- og afkodning af video- og audiosignaler
28. »husholdningskaffemaskine«: et apparat til kaffebrygning, som ikke er beregnet til erhvervsmæssig brug
29. »husholdningsfilterkaffemaskine«: husholdningskaffemaskine, hvor kaffen laves ved at lade vand løbe gennem et filter fyldt med kaffepulver
30. »varmeelement«: den del af en kaffemaskine, som omdanner strøm til varme for at opvarme vandet
31. »kopvarmer«: en funktion til opvarmning af kopper, der opbevares på eller i kaffemaskinen
32. »bryggecyklus«: den samlede bryggeproces, som skal gennemføres for at fremstille kaffe
33. »selvrensning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for at rengøre maskinen indvendigt. Processen kan være en simpel afskylning med vand eller en vaskeproces, hvor der anvendes særlige rengøringsmidler
34. »afkalkning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for helt eller delvis at fjerne potentielle kalkaflejringer fra maskinens indre
35. »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
36. »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15000 timerb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktionc)den opfylder tre af følgende fem karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end × 4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
37. »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 13000 timerb)den har mindst et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificeringc)understøtter muligheden for at isætte tre eller flere indbyggede lagerenhederd)støtter mindst 32 GB systemhukommelse38. »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
a)den er konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinetb)den er konstrueret til at fungere 24 timer om dagen, 7 dage om ugenc)den er hovedsagelig konstrueret til at fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenhederd)hvis den markedsføres med et operativsystem, er operativsystemet konstrueret til hjemmeserver- eller kontorserverapplikationere)den markedsføres ikke med et diskret grafikkort (dGfx), der opfylder nogen anden klassificering end G139. »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
a)den er udformet med henblik på at understøtte computerserveres operativsystemer (OS) og/eller virtualiseringsplatforme og er målrettet mod at afvikle virksomhedsapplikationer, der installeres af brugerneb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion (herunder bufferfunktioner for konfigurationer af såvel DIMM-enheder (Dual In-line Memory Modules) som BOB-enheder (buffered on board))c)markedsføres med en eller flere strømforsyninger (vekselstrøm eller jævnstrøm)d)alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er uafhængigt synlige for et enkelt OS eller en enkelt virtualiseringsplatform.
4)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elforbrug i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand er fastlagt i bilag II.«
5)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til fornyet overvejelse i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger senest den 7. januar 2016 Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af overvejelserne. Revisionen vil især fokusere på kravene til standbytilstand/slukket tilstand og egnetheden og niveauet af kravene til netværksforbundet standbytilstand for så vidt angår den tredje etape af gennemførelsen (2019).
Revisionen kunne bl.a. omfatte overvejelser vedrørende udstyr og produkter til erhvervsformål med elmotorer, som fjernbetjenes.«
6)
Artikel 8 affattes således:
»Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2010.
Punkt 2 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2013.
Punkt 3 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 4 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2017.
Punkt 5 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2019.
Punkt 6 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 7 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.«
7)
Bilag II ændres således:
a)
Punkt 2, litra d), affattes således:
»d)
Energistyring for alt andet udstyr end netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer hovedfunktionen, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i
-
standbytilstand, eller
-
slukket tilstand, eller
-
en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand, når udstyret er tilsluttet lysnettet.
Energistyringsfunktionen skal være aktiveret.«
b)
Følgende indsættes som nye punkter 3, 4, 5, 6 og 7:
3. Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere forbindelser til et trådløst netværk
Ethvert netværksudstyr, som kan forbindes til et trådløst netværk, skal give brugeren mulighed for at deaktivere forbindelserne til det trådløse netværk. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer en hovedfunktion, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden tilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i standbytilstand og/eller slukket tilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksudstyrets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
Standardtidsintervallet, indtil energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, må ikke overskride 20 minutter.
c)
Netværksudstyr, som har én eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle netværksporte er deaktiveret.
d)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle netværksporte er deaktiveret.
e)
Effektforbrug i netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra e), gælder ikke for:
i.
printere med en strømforsyning med en nominel effekt på mere end 750 W
ii.
storformatprintere
iii.
telekonferencesystemer
iv.
stationære tynde klienter
v.
arbejdsstationer
vi.
mobile arbejdsstationer
vii.
hjemmeservere
viii.
computerservere.
4. Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Netværksudstyr, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra c), gælder ikke for:
i.
storformatprintere
ii.
stationære tynde klienter
iii.
arbejdsstationer
iv.
mobile arbejdsstationer
v.
hjemmeservere
vi.
computerservere.
5. Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), og punkt 4, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelse for netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion:
Effektforbruget for udstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion, i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.
6. Fra den 1. januar 2015:
For kaffemaskiner skal tidsintervallet, efter hvilket produktet automatisk slår over i en af de tilstande, der er omhandlet i bilag II, punkt 2, litra d), være således:
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en isoleret kande, højst fem minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en ikke-isoleret kande, højst 40 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for andre husholdningskaffemaskiner end husholdningsfilterkaffemaskiner, højst 30 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller højst 30 minutter efter aktivering af varmeelementet, eller højst 60 minutter efter aktivering af en kopvarmerfunktion, eller højst 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning, medmindre der er udløst en alarm, som kræver brugerens indgriben for at forhindre en eventuel skade eller ulykke.
Kravene til miljøvenligt design i bilag II, punkt 2, litra d), finder ikke anvendelse før den nævnte dato.
7. Krav til produktinformation
Fra den 1. januar 2015 skal følgende oplysninger for netværksudstyr vises på producenternes frit tilgængelige websider:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
tidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i standbytilstand og/eller slukket tilstand og eller en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
b)
effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand, hvis alle kablede netværksporte er tilsluttet og alle trådløse netværksporte er aktiveret.
c)
vejledning om, hvordan trådløse netværksporte aktiveres og deaktiveres.
Effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand omhandlet i litra b) og vejledningen omhandlet i litra c) skal også indgå i brugervejledningen.«
c)
Punkt 3 erstattes af et nyt punkt 8:
»8. Målinger
Det i punkt 1, litra a) og b), punkt 2, litra a) og b), punkt 3, litra e) og punkt 4, litra c), samt punkt 5 omhandlede effektforbrug og tidsintervallerne i punkt 6 skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
d)
Punkt 4 erstattes af et nyt punkt 9:
»9. Oplysninger fra producenterne
Den tekniske dokumentation skal oplyse om følgende forhold til brug ved overensstemmelsesvurderingen efter artikel 4:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
hvilken målemetode der er anvendt
-
en beskrivelse af, hvordan udstyrets driftstilstand blev valgt eller programmeret
-
sekvensen af de handlinger, der skal gennemføres for at nå den driftstilstand, hvor udstyret automatisk skifter tilstand
-
eventuelle bemærkninger vedrørende brugen af udstyret, f.eks. oplysninger om, hvordan brugeren slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
hvis relevant, standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand med lavt strømforbrug
b)
for netværksudstyr:
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på udstyret; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt udstyret er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, antages det ikke at være tilfældet
og for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for udstyret i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering
-
den kommunikationsprotokol, som udstyret anvender
Anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være netværksudstyr, medmindre det har funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke en endeterminal), hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon.
c)
testparametre for målinger:
-
omgivelsernes temperatur
-
testspænding i volt og frekvens i Hz
-
total harmonisk forvrængning i strømforsyningssystemet
-
information om og dokumentation af den instrumentering, den opsætning og de kredsløb, der er brugt til elektrisk prøvning
d)
de af udstyrets specifikationer, der er relevante for vurderingen af overensstemmelse med kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), herunder hvor lang tid der går, inden udstyret automatisk slår over i standbytilstand, slukket tilstand eller en anden driftstilstand, hvor effektforbruget opfylder de gældende krav til slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Der skal i givet fald navnlig fremlægges en teknisk begrundelse for, at kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), ikke anses for relevante i forbindelse med den tilsigtede brug af udstyret. Nødvendigheden af at opretholde en eller flere forbindelser til netværket eller at vente på et fjernaktiveringssignal anses ikke for en teknisk begrundelse, der kan udløse en fritagelse fra kravene i punkt 2, litra d), når det drejer sig om udstyr, som producenten ikke har defineret som netværksudstyr.«
8)
Følgende tilføjes i bilag III:
»For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 2, litra d), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående til at måle effektforbruget, efter at energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand.
For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 3, litra c), og punkt 4, litra a), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (6), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag II, punkt 3 og 4, alt efter, hvad der er relevant.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type ved kontrol af overholdelse af kravene i bilag II, punkt 3, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret.
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Trådløse porte, som ikke anvendes, skal deaktiveres, hvis det er muligt. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret. Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
Ud over procedurerne i det foregående anvender medlemsstaterne pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, for hvilke referencenumrene er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
9)
Bilag IV ændres således:
I bilag IV indsættes følgende tekst efter sidste punktum:
»Netværksforbundet standbytilstand: 3 W for HiNA-udstyr, og 1 W eller mindre for ikke-HiNA-udstyr.«
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 642/2009
Forordning (EF) nr. 642/2009 ændres således:
1)
I artikel 2 tilføjes følgende definitioner:
»12. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) ved eller på fjernsynet, hvorigennem fjernsynet kan fjernaktiveres
14. »netværksfjernsyn«: fjernsyn, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
15. »nettilgængelighed«: fjernsynets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
16. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for fjernsynet, som sendes via et netværk
17. »netværksforbundet standbytilstand«: fjernsynets evne til at genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
18. »netværksfjernsyn med HiNA-funktion«: et fjernsyn, hvori der indgår funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke endeterminal) eller en kombination heraf
19. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
20. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
21. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer.«
2)
I bilag I foretages følgende ændringer:
a)
Følgende tekst indsættes som nyt punkt 3:
»3. EFFEKTFORBRUG I NETVÆRKSFORBUNDET STANDBYTILSTAND
For netværksfjernsyn gælder følgende krav:
1.
Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere trådløse forbindelser til et netværk
Hvis et netværksfjernsyn kan forbindes til et trådløst netværk, skal brugeren kunne deaktivere de trådløse netværksforbindelser. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksfjernsyn
Netværksfjernsyn skal have en funktion med følgende egenskaber:
Når der er gået højst fire timer i tændt tilstand efter sidste interaktion med brugeren og/eller kanalskift, skal fjernsynet automatisk skifte fra tændt tilstand til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand eller en anden driftstilstand, der opfylder de gældende krav til effektforbrug for driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand.
Fjernsynet skal vise en advarselsmeddelelse, inden det automatisk skifter fra tændt tilstand til en af de foreskrevne tilstande. Denne funktion skal være aktiv i standardindstillingen.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksfjernsynets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle trådløse netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
c)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
d)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
2.
Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstand, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Et netværksfjernsyn skal overholde bestemmelserne i punkt 2.2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
3.
Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelser for netværksfjernsyn, som ikke er HiNA-udstyr eller netværksfjernsyn med HiNA-funktion:
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.«
b)
Det nuværende punkt 3 bliver punkt 4.
c)
Det nuværende punkt 4 bliver punkt 5.
d)
Det nuværende punkt 5 bliver punkt 6.
e)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter litra d) som et nyt litra e):
»e)
for netværksforbundet standbytilstand
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på fjernsynet; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt fjernsynet er et netværksfjernsyn med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være HiNA-udstyr eller et netværksfjernsyn med HiNA-funktion«
f)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter det nye litra e) som et nyt litra f):
»f)
for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår fjernsynet over til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for fjernsynet i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering.
Anføres der ingen oplysninger, anses fjernsynet ikke for at være et netværksfjernsyn«.
g)
Det nuværende punkt 5.1, litra e), bliver det nye punkt 6.1, litra g).
h)
I punkt 5.2 (det nye punkt 6.2) affattes andet led således:
»-
effektforbruget i watt for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, afrundet til to decimaler«.
3)
I bilag II affattes punkt 2 således:
»2. Målinger af effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand
Målinger af effektforbruget som omhandlet i bilag I, del 2 og 3, skal opfylde alle følgende betingelser:
Det i punkt 2.1, litra a) og b), punkt 2.2, litra a) og b), punkt 3.1, litra d) og punkt 3.2, litra c), omhandlede effektforbrug skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
4)
Bilag III affattes således:
»BILAG III
VERIFIKATIONSPROCEDURE
A. Verifikationsprocedure for krav, der er fastsat i bilag I, del 1, 2, 4 og 5
1)
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (7), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 1, 2, 4 og 5.
Medlemsstaternes myndigheder tester en enkelt enhed.
Modellen anses for at overholde bestemmelserne i bilag I, hvis:
a)
resultatet for effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1 og 2, med mere end 7 %, og
b)
resultatet for effektforbrug i slukket tilstand/standbytilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
resultatet for spidsværdiforholdet for luminans, jf. bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis testen ikke giver de i punkt 1, litra a), b) eller c), foreskrevne resultater, testes yderligere tre enheder af samme model.
2)
Når tre yderligere enheder af samme model er blevet testet, anses modellen for at opfylde kravene i bilag I, hvis:
a)
gennemsnittet af resultaterne for de tre sidste enheders effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1) og 2), med mere end 7 %, og
b)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders spidsværdiforhold for luminans som anført i bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis de i punkt 2, litra a), b) og c), anførte resultater ikke nås, anses modellen for ikke at opfylde kravene.
B. Verifikationsprocedure for krav fastsat i bilag I, del 3
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF, anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 3, punkt 1, litra d), og punkt 2, litra c), alt efter, hvad der er relevant. De anvender den gældende procedure i det følgende, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type til kontrol af kravene i bilag I, punkt 2, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne port til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
C. Overensstemmelsesvurdering
Når medlemsstaternes myndigheder kontrollerer overensstemmelsen med kravene, følger de proceduren i bilag II og anvender pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer, som gennemføres under hensyntagen til de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, som der er offentliggjort referencenumre for i Den Europæiske Unions Tidende med dette mål for øje.
Artikel 3
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2013.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 801/2013
ze dne 22. srpna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1275/2008, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a kterým se mění nařízení (ES) č. 642/2009, pokud jde o požadavky na ekodesign televizních přijímačů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES (2) stanoví prováděcí opatření, přičemž jedním z prioritních opatření je snížit ztráty v pohotovostním režimu u určité skupiny spotřebičů.
(2)
Spotřebou elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře připojených na síť v pohotovostním režimu se zabývala technická, environmentální a ekonomická studie zaměřená na ztráty v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, která byla provedena v letech 2006 a 2007. Studie dospěla k závěru, že možnost připojení k síti se má stát běžnou vlastností zařízení určených pro domácnosti a kanceláře. Regulativní výbor pro ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie doporučil dne 21. června 2008 řešit otázku pohotovostního režimu při připojení na síť samostatně vzhledem k nedostatku údajů v uvedené době.
(3)
Pracovní plán pro ekodesign na období 2009-2011 označil pohotovostní režim při připojení na síť za jednu z priorit. V souladu s tím provedla Komise v letech 2010 a 2011 přípravnou studii za účelem analýzy technických, environmentálních a ekonomických aspektů pohotovostního režimu při připojení na síť. Výsledky studie, která byla vypracována ve spolupráci se zúčastněnými a zainteresovanými stranami z EU a třetích zemí, byly zveřejněny.
(4)
Ve studii byla spotřeba elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře prodaných ve Společenství vztahující se k podmínkám zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť v roce 2010 odhadnuta na 54 TWh, což odpovídá 23 Mt emisí CO2. Předpokládá se, že pokud nebudou přijata žádná zvláštní opatření, zvýší se spotřeba v roce 2020 na 90 TWh. Dospělo se k závěru, že spotřebu elektrické energie související s pohotovostním režimem při připojení na síť lze výrazně omezit. Toto nařízení by mělo zlepšit pronikání technologií přinášejících zlepšenou energetickou účinnost funkcí pohotovostního režimu při připojení na síť na trhy, což by podle odhadů ve srovnání se scénářem, kdy by nebyla přijata žádná opatření, vedlo v roce 2020 k úsporám elektrické energie ve výši 36 TWh a v roce 2025 ve výši 49 TWh.
(5)
Studie zejména zjistila, že pro dosažení těchto potenciálních úspor má zásadní význam funkce řízení spotřeby elektrické energie, která zařízení ve chvíli, kdy nezajišťuje hlavní funkci, přepne do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť. Uznává se, že zařízení opětovně aktivované vnějším nebo vnitřním signálem může být po omezenou dobu v aktivním režimu nezávisle na své hlavní funkci či funkcích, například pro to, aby bylo možno provést údržbu nebo stažení softwaru. Řízení spotřeby elektrické energie by mělo zajistit, aby se produkt po dokončení těchto úkonů vrátil do stavu pohotovostního režimu při připojení na síť.
(6)
Přípravná studie dospěla k závěru, že u pohotovostního režimu při připojení na síť je třeba rozlišovat požadavky podle míry dostupnosti sítě. Pro tyto účely byl určen omezený počet zařízení HiNA, mezi kterými figuruje router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub a modem, jejichž hlavní funkcí je zpracovávat provoz sítě. Jelikož u těchto zařízení se očekává, že budou reagovat na příchozí provoz okamžitě, stav pohotovostního režimu při připojení na síť se může rovnat klidovému stavu.
(7)
Vzhledem k tomu, že funkce v podmínkách pohotovostního režimu a pohotovostního režimu při připojení na síť jsou vzájemně propojeny a sortiment výrobků je stejný, konzultační fórum o ekodesignu dne 14. září 2011 podpořilo názor, že požadavky na ekodesign, pokud jde o pohotovostní režim při připojení na síť, by měly být stanoveny v aktu, kterým se změní stávající nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (3).
(8)
Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav a na pohotovostní režim při připojení na síť by měly být přezkoumány společně. Vzhledem k tomu, že datum přezkumu stanovené v nařízení (ES) č. 1275/2008 předchází vstupu v platnost první etapy požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť, datum přezkumu stanovené v nařízení by mělo být o jeden rok odloženo.
(9)
Vzhledem k tomu, že televizní přijímače, které jsou předmětem výrobkově specifického prováděcího opatření pro ekodesign, byly vyňaty z působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, jsou požadavky na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 642/2009 (4). V rámci technické, environmentální a ekonomické studie o pohotovostním režimu při připojení na síť byl učiněn odhad, že splnění požadavků na ekodesign pohotovostního režimu při připojení na síť pro televizní přijímače by do roku 2020 přineslo úspory přibližně 10 TWh.
(10)
U kávovarů konzultační fóra o ekodesignu (5) dne 16. prosince 2011 a dne 18. dubna 2012 podpořila názor, že by nemělo být přijato výrobkově specifické prováděcí opatření, ale že pro kávovary by měly být jednoznačněji stanoveny požadavky na pohotovostní režim v nařízení (ES) č. 1275/2008.
(11)
Toto nařízení zavádí specifikace pro uplatňování požadavků na řízení spotřeby elektrické energie kávovarů, pokud jde o implicitní dobu, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do pohotovostního režimu / vypnutého stavu.
(12)
Z technické, environmentální a ekonomické studie o kávovarech pro domácnost, provedené v rámci směrnice o ekodesignu, lze dojít k závěru, že omezení implicitní doby, po jejímž uplynutí se kávovary automaticky přepnou do pohotovostního režimu / vypnutého stavu, povede do roku 2020 k dodatečným ročním úsporám více než 2 TWh. Tyto úspory nebyly vzaty v úvahu v rámci úspor předpokládaných v souvislosti s nařízením (ES) č. 1275/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Nařízení (ES) č. 1275/2008 se mění takto:
1)
Název se nahrazuje tímto:
2)
Článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť pro uvádění elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře na trh.
Toto nařízení se nevztahuje na elektrická a elektronická zařízení určená pro domácnosti a kanceláře, která jsou s ohledem na zamýšlené fungování uváděna na trh s nízkonapěťovým externím zdrojem napájení.“
3)
V článku 2 se doplňují tyto nové definice:
„10)
„Sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů).
11)
„Pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je zařízení schopno obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení.
12)
„Dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo zařízení prostřednictvím sítě.
13)
„Síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti, které se nachází na zařízení a pomocí kterého lze zařízení dálkově aktivovat.
14)
„Logickým síťovým portem“ se rozumí síťová technologie fungující na fyzickém síťovém portu.
15)
„Fyzickým síťovým portem“ se rozumí fyzické médium (hardware) síťového portu. Na fyzickém síťovém portu mohou fungovat dvě nebo více síťových technologií.
16)
„Dostupností sítě“ se rozumí schopnost zařízení obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál.
17)
„Zařízením připojeným na síť“ se rozumí zařízení, které lze připojit k síti a které má jeden nebo více síťových portů.
18)
„Zařízením připojeným na síť s vysokou dostupností sítě“ (zařízení HiNA) se rozumí zařízení, které má jako hlavní funkci (hlavní funkce) výhradně jednu nebo více z těchto funkcí: router, síťový switch, bezdrátový přístupový bod sítě, hub, modem, telefon VoIP, videotelefon.
19)
„Zařízením připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (zařízení s funkcí HiNA) se rozumí zařízení s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě nebo jejich kombinace, které ale není zařízením HiNA.
20)
„Routerem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je určovat optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3).
21)
„Síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, jehož hlavní funkcí je filtrovat, přeposílat a distribuovat rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2).
22)
„Bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je poskytovat připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.
23)
„Hubem“ se rozumí síťové zařízení, které obsahuje větší počet portů a používá se k propojení segmentů místní sítě.
24)
„Modemem“ se rozumí zařízení, jehož hlavní funkcí je vysílání a příjem digitálně modulovaných analogových signálů v pevných sítích.
25)
„Tiskovým zařízením“ se rozumí zařízení, které na základě elektronických vstupních informací produkuje papírový výstup. Tiskové zařízení může mít další funkce a může být uváděno na trh jako multifunkční zařízení nebo multifunkční výrobek.
26)
„Velkoformátovou tiskárnou“ se rozumí tiskové zařízení určené pro tisk na média formátu A2 a větší, včetně zařízení určených pro nekonečná média o šířce nejméně 406 mm.
27)
„Dálkovým komunikačním systémem“ se rozumí specializovaný systém pro videokonference s vysokým rozlišením a pro spolupráci, který zahrnuje uživatelské rozhraní, kameru s vysokým rozlišením, displej, zvukový systém a schopnosti kódování a dekódování videa a audia.
28)
„Kávovarem pro domácnost“ se rozumí nekomerční spotřebič pro vaření kávy.
29)
„Překapávacím kávovarem pro domácnost s filtrem“ se rozumí kávovar pro domácnost, který využívá k vyluhování kávy prosakování.
30)
„Topným článkem“ se rozumí součást kávovaru, která přeměňuje elektrickou energii na teplo k ohřátí vody.
31)
„Předehřevem šálků“ se rozumí funkce pro ohřívání šálků, které jsou uloženy na kávovaru.
32)
„Cyklem vaření“ se rozumí proces, který musí být proveden pro přípravu kávy.
33)
„Samočisticím procesem“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem vyčištění svého vnitřku. Tento proces může spočívat buď v prostém propláchnutí, nebo v mytí za použití zvláštních přísad.
34)
„Odstraňováním vodního kamene“ se rozumí proces, který kávovar provádí za účelem úplného nebo částečného odstranění případných usazenin vodního kamene ve svém vnitřku.
35)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
36)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto charakteristiky:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1)
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2)
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než × 4 PCI-E;
3)
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4)
obsahuje pět nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5)
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
37)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
38)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, tento operační systém je koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
39)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových centrech a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.“
4)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign týkající se spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu, ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť jsou uvedeny v příloze II.“
5)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
Revize
Nejpozději do 7. ledna 2016 Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledky přezkumu předloží konzultačnímu fóru. Přezkum se zaměří zejména na působnost a požadavky, pokud jde o pohotovostní režim / vypnutý stav, a na vhodnost a úroveň požadavků na pohotovostní režim při připojení na síť s ohledem na třetí etapu provádění (2019).
Přezkum by se mohl zaměřit mimo jiné na profesionální zařízení a dálkově ovládané výrobky vybavené elektrickými motory.“
6)
Článek 8 se nahrazuje tímto:
„Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 přílohy II se použije od 7. ledna 2010.
Bod 2 přílohy II se použije od 7. ledna 2013.
Bod 3 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 4 přílohy II se použije od 1. ledna 2017.
Bod 5 přílohy II se použije od 1. ledna 2019.
Bod 6 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Bod 7 přílohy II se použije od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.“
7)
Příloha II se mění takto:
a)
Bod 2 písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
Řízení spotřeby elektrické energie pro všechna zařízení kromě zařízení připojených na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, zařízení automaticky přepne:
-
do pohotovostního režimu nebo
-
do vypnutého stavu nebo
-
do jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu, když je zařízení připojeno k síťovému zdroji.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie musí být aktivována.“
b)
Tento text se vkládá jako nové body 3, 4, 5, 6 a 7:
3. Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení)
Jakékoli zařízení připojené na síť, které může být připojeno k bezdrátové síti, musí uživateli nabízet možnost deaktivovat bezdrátové síťové spojení (bezdrátová síťová spojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro zařízení připojená na síť
S výjimkou případů, kdy by to nebylo vhodné pro jeho zamýšlené použití, musí zařízení nabízet funkci řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkci. Když zařízení nezajišťuje hlavní funkci a na jeho funkcích není závislý jiný energetický spotřebič (nejsou závislé jiné energetické spotřebiče), funkce řízení spotřeby elektrické energie po nejkratší možné době, která je přiměřená zamýšlenému účelu použití zařízení, automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu při připojení na síť.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout zařízení do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie v pohotovostním režimu a/nebo ve vypnutém stavu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty zařízení připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
Implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť, nesmí přesáhnout 20 minut.
c)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
d)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
e)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu e) se nevztahují na:
i)
tisková zařízení s dodávkou energie o jmenovitém výkonu vyšším než 750 W,
ii)
velkoformátové tiskárny,
iii)
dálkové komunikační systémy,
iv)
stolní počítače typu tenký klient,
v)
pracovní stanice,
vi)
mobilní pracovní stanice,
vii)
malé servery,
viii)
počítačové servery.
4. Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Zařízení připojené na síť, které má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Zařízení připojené na síť jiné než zařízení HiNA musí splňovat ustanovení bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím „pohotovostní režim při připojení na síť“:
Spotřeba elektrické energie zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie jiného zařízení připojeného na síť ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
Meze spotřeby elektrické energie stanovené v písmenu c) se nevztahují na:
i)
velkoformátové tiskárny,
ii)
stolní počítače typu tenký klient,
iii)
pracovní stanice,
iv)
mobilní pracovní stanice,
v)
malé servery,
vi)
počítačové servery.
5. Od 1. ledna 2019:
Na zařízení připojená na síť jiná než zařízení HiNA nebo jiná než zařízení s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 3 písm. a) a b) a v bodě 4 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie zařízení připojeného na síť jiného než zařízení HiNA nebo jiného než zařízení s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.
6. Od 1. ledna 2015:
U kávovarů se implicitní doba, po jejímž uplynutí se zařízení automaticky přepne do režimů a stavů uvedených v příloze II bodě 2 písm. d), stanoví takto:
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v izolované konvici nejdéle pět minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro překapávací kávovary s filtrem určené pro domácnost a uchovávající kávu v neizolované konvici nejdéle 40 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu,
-
pro kávovary pro domácnost jiné než překapávací kávovary s filtrem nejdéle 30 minut po dokončení posledního cyklu vaření nebo nejdéle 30 minut po aktivaci topného článku nebo nejdéle 60 minut po aktivaci funkce předehřevu šálků nebo nejdéle 30 minut po dokončení odstraňování vodního kamene nebo samočisticího procesu, ledaže došlo ke spuštění alarmu vyžadujícího zásah uživatelů k zabránění možnému poškození nebo nehodě.
Do výše uvedeného data se požadavky na ekodesign stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) nepoužijí.
7. Požadavky na informace o výrobku
Od 1. ledna 2015 musí být pro zařízení připojená na síť na volně dostupných internetových stránkách výrobců viditelně uvedeny tyto informace:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť, do kterých je zařízení přepínáno funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do pohotovostního režimu a/nebo vypnutého stavu a/nebo stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť.
b)
Spotřeba elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť, když jsou všechny pevné síťové porty připojeny a všechny bezdrátové síťové porty aktivovány.
c)
Pokyny k aktivaci a deaktivaci bezdrátových síťových portů.
Informace o spotřebě elektrické energie výrobku v pohotovostním režimu při připojení na síť uvedené v písmenu b) a pokyny uvedené v písmenu c) musí být také uvedeny v uživatelském návodu.“
c)
Bod 3 se nahrazuje novým bodem 8:
„8. Měření
Spotřebu elektrické energie uvedenou v bodě 1 písm. a) a b), v bodě 2 písm. a) a b), v bodě 3 písm. e), v bodě 4 písm. c) a v bodě 5 a implicitní doby uvedené v bodě 6 určí spolehlivé, přesné a opakovatelné měření, které se provede s ohledem na obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
d)
Bod 4 se nahrazuje novým bodem 9:
„9. Informace, které budou poskytovat výrobci
Pro účely posuzování shody podle článku 4 musí být v technické dokumentaci obsaženy tyto prvky:
a)
Pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav:
-
hodnoty spotřeby elektrické energie ve wattech zaokrouhlené na jedno desetinné místo,
-
použitá metoda měření,
-
popis způsobu, kterým byl zvolen nebo naprogramován režim zařízení,
-
sled událostí, které vedou k dosažení stavu, ve kterém zařízení automaticky mění režimy,
-
případné poznámky týkající se provozu zařízení, např. informace o tom, jak uživatel přepíná zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
případně implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu nízké spotřeby.
b)
Pro zařízení připojená na síť:
-
počet a typ síťových portů a, s výjimkou bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na zařízení, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda zařízení odpovídá definici zařízení HiNA nebo zařízení s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že tomu tak není,
a pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie zařízení ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port,
-
komunikační protokol, který zařízení používá.
Pokud nejsou poskytnuty žádné informace, zařízení se nepovažuje za zařízení připojené na síť, ledaže by poskytovalo funkce routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem), hubu, modemu, telefonu VoIP nebo videotelefonu.
c)
Zkušební parametry pro měření:
-
okolní teplota,
-
zkušební napětí ve voltech (V) a kmitočet v hertzích (Hz),
-
celkové harmonické zkreslení elektrické rozvodné soustavy,
-
informace a dokumentace o přístrojovém vybavení, nastavení a obvodech použitých pro elektrické zkoušení.
d)
Parametry zařízení podstatné pro posuzování shody s požadavky uvedenými v bodě 1 písm. c) nebo případně s požadavky uvedenými v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b), a to včetně času potřebného pro to, aby zařízení automaticky dosáhlo pohotovostního režimu nebo vypnutého stavu nebo jiného stavu, ve kterém nepřekročí použitelné požadavky na spotřebu energie pro vypnutý stav a/nebo pohotovostní režim.
Zejména pak musí být případně poskytnuto technické odůvodnění, proč požadavky uvedené v bodě 1 písm. c) nebo požadavky uvedené v bodě 2 písm. c) a/nebo v bodě 2 písm. d) a/nebo v bodě 3 písm. b) nejsou přiměřené zamýšlenému použití zařízení. Potřeba zachovat jedno nebo více síťových připojení nebo počkat na dálkový signál není považována za technické odůvodnění výjimky z požadavků stanovených v bodě 2 písm. d) v případě zařízení, které není výrobcem definováno jako zařízení připojené na síť.“
8)
V příloze III se doplňuje nový text, který zní:
„S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 2 písm. d) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu pro měření spotřeby elektrické energie poté, co funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení do příslušného režimu nebo stavu.
S ohledem na požadavky stanovené v příloze II bodě 3 písm. c) a bodě 4 písm. a) použijí orgány členských států výše uvedeného platného postupu poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6) použijí orgány členských států následující postup pro ověřování požadavků stanovených v příloze II bodech 3 a 4.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno.
Jestliže má zařízení podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do zařízení přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je zařízení opětovně aktivováno. Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 10 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
Kromě výše uvedených postupů musí orgány členských států používat spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují všeobecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod stanovených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
9)
Za poslední větu přílohy IV se doplňuje nový text, který zní takto:
„Pohotovostní režim při připojení na síť: 3 W pro zařízení HiNA, 1 W nebo méně pro jiná zařízení než zařízení HiNA.“
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 642/2009
Nařízení (ES) č. 642/2009 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové definice, které znějí:
„12)
„sítí“ se rozumí komunikační infrastruktura s topologií propojení, architekturou včetně fyzických součástí, organizačních zásad, komunikačních postupů a formátů (protokolů);
13)
„síťovým portem“ se rozumí pevné nebo bezdrátové fyzické rozhraní pro připojení k síti na televizním přijímači, pomocí něhož lze televizní přijímač dálkově aktivovat;
14)
„televizním přijímačem připojeným na síť“ se rozumí televizní přijímač, který lze připojit k síti a který má jeden nebo více síťových portů;
15)
„dostupností sítě“ se rozumí schopnost televizního přijímače obnovit funkce poté, co byl síťovým portem zjištěn dálkový signál;
16)
„dálkovým signálem“ se rozumí signál, který přichází z oblasti mimo televizní přijímač prostřednictvím sítě;
17)
„pohotovostním režimem při připojení na síť“ se rozumí stav, v němž je televizní přijímač schopen obnovit funkci prostřednictvím dálkového signálu ze síťového připojení;
18)
„televizním přijímačem připojeným na síť s funkcí vysoké dostupnosti sítě“ (televizní přijímač s funkcí HiNA) se rozumí televizní přijímač s funkcí routeru, síťového switche, bezdrátového přístupového bodu sítě (který není terminálem) nebo jejich kombinace;
19)
„routerem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci určuje optimální trasu, po které by měl probíhat provoz sítě. Routery přeposílají pakety z jedné sítě do druhé na základě informací síťové vrstvy (L3);
20)
„síťovým switchem“ se rozumí síťové zařízení, které ve své hlavní funkci filtruje, přeposílá a distribuuje rámce na základě adresy určení každého rámce. Všechny switche pracují minimálně ve spojové vrstvě (L2);
21)
„bezdrátovým přístupovým bodem sítě“ se rozumí zařízení, které ve své hlavní funkci poskytuje připojení IEEE 802.11 (Wi-Fi) většímu počtu klientů.“
2)
Příloha I se mění takto:
a)
Jako nová část 3 se vkládá tento text, který zní:
„3. SPOTŘEBA ELEKTRICKÉ ENERGIE V POHOTOVOSTNÍM REŽIMU PŘI PŘIPOJENÍ NA SÍŤ
Pro televizní přijímače připojené na síť platí tyto požadavky:
1)
Od 1. ledna 2015:
a)
Možnost deaktivace bezdrátového síťového připojení (bezdrátových síťových připojení):
Jestliže je televizní přijímač připojený na síť vybaven funkcí pro připojení k bezdrátové síti, musí mít uživatel možnost deaktivovat bezdrátové síťové připojení (bezdrátová síťová připojení). Tento požadavek se nevztahuje na výrobky, které jsou založeny na jediném bezdrátovém síťovém připojení pro zamýšlené použití a nemají žádné pevné síťové připojení.
b)
Řízení spotřeby elektrické energie pro televizní přijímače připojené na síť:
Televizní přijímače připojené na síť jsou vybaveny funkcí s těmito vlastnostmi:
Maximálně po čtyřech hodinách v zapnutém stavu od posledního zásahu uživatele a/nebo změny kanálu se televizní přijímač automaticky přepne ze zapnutého stavu do pohotovostního režimu při připojení na síť nebo do jakéhokoli jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve stavech zajišťujících pohotovostní režim při připojení na síť.
Než se televizní přijímače automaticky přepnou ze zapnutého stavu do příslušných stavů/režimů, na obrazovce se objeví upozornění. Tato funkce je nastavena jako implicitní.
Ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť může funkce řízení spotřeby elektrické energie automaticky přepnout televizní přijímač do pohotovostního režimu nebo do vypnutého stavu či jiného stavu, ve kterém nebudou překročeny platné požadavky na spotřebu elektrické energie ve vypnutém stavu a/nebo v pohotovostním režimu.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být k dispozici pro všechny síťové porty televizního přijímače připojeného na síť.
Funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce musí být aktivována, ledaže jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány. V takovém případě se musí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce aktivovat, jestliže se aktivuje kterýkoliv ze síťových portů.
c)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
d)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 12,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 6,00 W.
2)
Od 1. ledna 2017:
Kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) se použijí tato ustanovení:
a)
Televizní přijímač připojený na síť, který má jeden nebo více pohotovostních režimů, musí splňovat požadavky pro tento pohotovostní režim (tyto pohotovostní režimy), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny bezdrátové síťové porty deaktivovány.
b)
Televizní přijímač připojený na síť musí splňovat ustanovení části 2 bodu 2 písm. d), když jsou všechny pevné síťové porty odpojeny a když jsou všechny síťové porty deaktivovány.
c)
Spotřeba elektrické energie ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť:
Spotřeba elektrické energie televizního přijímače s funkcí HiNA ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 8,00 W.
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 3,00 W.
3)
Od 1. ledna 2019:
Na televizní přijímače připojené na síť jiné než zařízení HiNA nebo jiné než televizní přijímače s funkcí HiNA se kromě požadavků uvedených v bodě 1 písm. a) a b) a v bodě 2 písm. a), b) a c) použijí tato ustanovení:
Spotřeba elektrické energie televizních přijímačů, které nejsou vybaveny funkcí HiNA, ve stavu pohotovostního režimu při připojení na síť, do kterého je televizní přijímač přepínán funkcí řízení spotřeby elektrické energie nebo podobnou funkcí, nesmí přesáhnout 2,00 W.“
b)
Dosavadní část 3 se označuje jako část 4.
c)
Dosavadní část 4 se označuje jako část 5.
d)
Dosavadní část 5 se označuje jako část 6.
e)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno d) vkládá tento text jako nové písmeno e):
„e)
pro pohotovostní režim při připojení na síť
-
počet a typ síťových portů a, kromě bezdrátových síťových portů, umístění těchto portů na televizním přijímači, zejména musí být uvedeno, zda stejný fyzický síťový port zahrnuje dva nebo více typů síťových portů,
-
zda jsou všechny síťové porty před dodáním deaktivovány,
-
zda televizní přijímač odpovídá definici televizního přijímače s funkcí HiNA; v případě, že nejsou uvedeny žádné informace, má se za to, že televizní přijímač není zařízením HiNA nebo televizním přijímačem s funkcí HiNA.“
f)
V části 5 bodě 1 (nové části 6 bodě 1) se za písmeno e) vkládá tento text jako nové písmeno f):
„f)
pro každý typ síťového portu:
-
implicitní doba, po jejímž uplynutí funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce automaticky přepne televizní přijímač do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť,
-
signál používaný pro opětovnou aktivaci zařízení,
-
(maximální) výkonové specifikace,
-
(maximální) spotřeba elektrické energie televizního přijímače ve stavu zajišťujícím pohotovostní režim při připojení na síť, do kterého funkce řízení spotřeby elektrické energie nebo podobná funkce přepne zařízení, jestliže je pro dálkovou aktivaci použit pouze tento port.
V případě, že nejsou uvedeny žádné informace, televizní přijímač se nepovažuje za televizní přijímač připojený na síť.“
g)
Část 5 bod 1 písm. e) se označuje jako nová část 6 bod 1 písm. g).
h)
V části 5 bodě 2 (nové části 6 bodě 2) se druhá odrážka nahrazuje tímto:
„-
hodnoty spotřeby elektrické energie pro každý pohotovostní režim a/nebo vypnutý stav a stav zajišťující pohotovostní režim při připojení na síť vyjádřené ve wattech (W) zaokrouhlené na dvě desetinná místa,“.
3)
V příloze II se bod 2 nahrazuje tímto:
„2. Měření spotřeby elektrické energie v pohotovostním režimu / ve vypnutém stavu a v pohotovostním režimu při připojení na síť
Měření spotřeby elektrické energie podle přílohy I částí 2 a 3 splňuje všechny tyto podmínky:
spotřeba elektrické energie uvedená v části 2 bodě 1 písm. a) a b), v části 2 bodě 2 písm. a) a b), v části 3 bodě 1 písm. d) a v části 3 bodě 2 písm. c) se zjišťuje spolehlivým, přesným a opakovatelným postupem měření, který zohledňuje obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod.“
4)
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
POSTUP OVĚŘOVÁNÍ
A. Postup ověřování u požadavků stanovených v částech 1, 2, 4 a 5 přílohy I.
1)
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (7) použijí orgány členských států následující postup ověřování u požadavků stanovených v příloze I částech 1, 2, 4 a 5.
Orgány členského státu přezkoušejí jediný televizní přijímač.
Má se za to, že model je v souladu s ustanoveními přílohy I, jestliže:
a)
výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
výsledky pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodu 1 písm. a) a b) a bodu 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
výsledek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo c), přezkoušejí se další tři jednotky stejného modelu.
2)
Poté, co byly přezkoušeny tři další jednotky stejného modelu, se má za to, že model je v souladu s požadavky stanovenými v příloze I, jestliže:
a)
průměrná výsledná hodnota spotřeby elektrické energie při zapnutém stavu těchto tří jednotek nepřekročí příslušnou mezní hodnotu stanovenou v příloze I části 1 bodech 1 a 2 o více než 7 % a
b)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro vypnutý stav / pohotovostní režimy nepřekročí příslušné mezní hodnoty stanovené v příloze I části 2 bodě 1 písm. a) a b) a bodě 2 písm. a) a b) o více než 0,10 W a
c)
průměr výsledků těchto tří jednotek pro poměr nejvyšších stupňů jasu stanovený v příloze I části 5 neklesne pod 60 %.
Jestliže není dosaženo výsledků uvedených v bodě 2 písm. a) a b) a c), má se za to, že model není v souladu s požadavky.
B. Postup ověřování u požadavků stanovených v části 3 přílohy I
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem uvedených v čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států následující postup ověřování dle požadavků stanovených v příloze I části 3 bodě 1 písm. d) a bodě 2 písm. c). Použijí příslušný níže uvedený postup poté, co deaktivují a/nebo případně odpojí všechny síťové porty dané jednotky.
Orgány členských států provedou zkoušku u jedné jediné jednotky, a to takto:
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace jeden typ síťového portu a jestliže jsou k dispozici dva nebo více portů uvedeného typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu. V případě většího počtu bezdrátových síťových portů stejného typu se musí ostatní bezdrátové porty deaktivovat, pokud je to možné. V případě většího počtu pevných síťových portů stejného typu se musí pro účely ověření dle požadavků uvedených v příloze I bodě 2 ostatní síťové porty deaktivovat, je-li to možné. Pokud je k dispozici pouze jeden síťový port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Jestliže má televizní přijímač podle technické dokumentace více než jeden typ síťového portu, u každého typu síťového portu se opakuje následující postup. Jsou-li k dispozici dva nebo více síťových portů jednoho typu, jeden z těchto portů se náhodně vybere a tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci daného portu.
Je-li pro určitý typ síťového portu k dispozici pouze jeden port, tento port se připojí k příslušné síti splňující maximální specifikaci portu. Nevyužité bezdrátové porty se musí deaktivovat, pokud je to možné. V případě ověřování dle požadavků uvedených v příloze II bodě 3 se musí deaktivovat nevyužité pevné síťové porty, pokud je to možné.
Jednotka se uvede do zapnutého stavu. Jakmile jednotka v zapnutém stavu řádně funguje, je povoleno přejít do stavu zajišťujícího pohotovostní režim při připojení na síť a měří se spotřeba elektrické energie. Poté se do televizního přijímače přes síťový port vyšle příslušný signál a provede se kontrola, zda je televizní přijímač opětovně aktivován.
Pokud je jeden fyzický síťový port společný pro dva nebo více typů (logických) síťových portů, opakuje se tento postup pro každý typ logického síťového portu, přičemž ostatní logické síťové porty jsou logicky odpojeny.
Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, jestliže výsledky pro každý typ síťového portu nepřesahují mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se zkoušejí další tři jednotky. Model se považuje za vyhovující tomuto nařízení, pokud průměrná hodnota z výsledků pro každý typ síťového portu z uvedených tří zkoušek nepřesahuje mezní hodnotu o více než 7 %.
V opačném případě se model považuje za nevyhovující.
Orgány členských států poskytnou výsledky zkoušení a jiné relevantní informace orgánům ostatních členských států a Komisi do jednoho měsíce od přijetí rozhodnutí o nevyhovující povaze modelu.
C. Kontrola souladu
Za účelem kontroly souladu s požadavky použijí orgány členských států postup uvedený v příloze II a spolehlivé, přesné a opakovatelné postupy měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav vývoje měřicích metod, včetně metod uvedených v dokumentech, jejichž referenční čísla byla za tímto účelem zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. srpna 2013.