KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1205/2013
af 26. november 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
(3)
Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), hvori den mindre fejl blev rettet.
(4)
Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse.
1.2. Registrering
(5)
Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013.
1.3. Parter, der er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage.
1.3.1. Stikprøveudtagning
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 - 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.
(8)
En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed.
(9)
Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand.
(10)
Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(13)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(14)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.
(15)
Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(16)
Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
(17)
Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve.
(18)
Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18.
(19)
Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare.
(20)
Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«).
(21)
Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(22)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(23)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere.
(24)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:
a)
EU-producenter
-
GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt.
b)
Importører
-
Vetrad NV, Nederlandene.
c)
Brugere
-
Sunerg Solar SRL, Italien.
d)
Eksporterende producenter i Kina
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
e)
Producent i referencelandet
-
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet.
1.3.2. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(25)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(26)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«).
(27)
Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.
(28)
Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand.
2.2. Samme vare
(29)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Påstande vedrørende varedækningen
(30)
En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse.
(31)
En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen.
(32)
Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas.
(33)
Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(34)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(35)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(36)
Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48).
(37)
Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
(38)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(39)
For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(40)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt.
(41)
Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(42)
Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling.
(43)
Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger.
(44)
En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør.
(45)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.
(46)
De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.
(47)
Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.
3.2. Individuel undersøgelse
(48)
En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse.
3.3. Normal værdi
3.3.1. Valg af referenceland
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne.
(50)
De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne.
(51)
Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande.
(52)
For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA.
(53)
Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien.
(54)
Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare.
(55)
Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet.
(56)
Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP.
(57)
Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Normal værdi
(58)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.
(60)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(61)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(62)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(63)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
(64)
Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen.
3.4. Eksportpriser
(65)
Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.5. Sammenligning
(66)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(67)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(68)
På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
3.6. Dumpingmargen
(69)
For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(70)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(71)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15).
(73)
Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.
(74)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhedens navn
Midlertidig dumpingmargen
Virksomheder i stikprøven
Flat Glass-gruppen
86,2 %
Hehe-gruppen
75,3 %
Xinyi gruppen
74,0 %
Virksomheder med en individuel dumpingmargen
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder
79,8 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
(75)
Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(76)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 - Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP.
(77)
Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(78)
Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse.
(79)
Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg.
4.3. EU-forbruget
(80)
EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(81)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1
EU-forbruget (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Samlet EU-forbrug
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Kilde: Glass for Europe og klageren
(82)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142).
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(83)
Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde (1 000 m2) og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina (1 000m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Markedsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Kilde: Glass for Europe og klageren
(84)
I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(85)
Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet.
4.4.2. Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prisunderbud
(86)
De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Kilde:
Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(87)
Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP.
(88)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.
(89)
Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(91)
Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(92)
I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(93)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(94)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
4.6. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(95)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (i 1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Kapacitetsudnyttelse
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP.
(97)
Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land.
4.6.2. Salgsmængde og markedsandel
(98)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Markedsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Kilde: Glass for Europe og klageren
(99)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode.
4.6.3. Vækst
(100)
EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.
4.6.4. Beskæftigelse og produktivitet
(101)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivitet (i 1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(102)
Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode.
(103)
Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP.
4.6.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(104)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige.
(105)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen.
4.6.6. Mikroøkonomiske indikatorer
(106)
Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form.
4.6.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(107)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7
gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(108)
Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009.
(109)
Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP.
(110)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP.
4.6.8. Arbejdskraftomkostninger
(111)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(112)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
4.6.9. Lagerbeholdninger
(113)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Ultimolagre (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(114)
Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
4.6.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital
(116)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Likviditet (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Investeringer (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Investeringsafkast
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(117)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(118)
I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011.
(119)
Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne.
(121)
Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode.
(122)
I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011.
(123)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
4.7. Konklusion om skade
(124)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(125)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(126)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP.
(127)
Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele.
(128)
Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land.
(129)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(130)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(131)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(132)
Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(133)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
5.2.1. Import fra tredjelande
(134)
Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 11
Import fra tredjelande (i 1 000m2)
2009
2010
2011
UP
Mængde (i m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Markedsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Gennemsnitspris EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Kilde: Glass for Europe og klagen
(135)
Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien.
(136)
De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris.
(137)
På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
5.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(138)
Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 12
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater
2009
2010
2011
UP
Eksportsalgsværdi (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Gennemsnitspris (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(139)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada).
(140)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.
5.2.3. Udviklingen i forbruget
(141)
EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (- 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode.
(142)
Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
5.2.4. Tendenser for solcellemoduler
(143)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012.
(144)
Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.2.5. Konklusion
(145)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(146)
Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. UNIONENS INTERESSER
(147)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(148)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(149)
Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(150)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser.
(151)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(152)
For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande.
(153)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt.
(154)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter.
6.3. Råvareleverandørernes interesser
(155)
Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser.
6.4. Brugernes interesser
(156)
Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(157)
I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(158)
Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen.
(159)
Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt.
6.5. Konkurrenceaspekter
(160)
En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler.
(161)
Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej.
(162)
En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser.
(163)
Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist.
6.6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(165)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
7.1. Skadestærskel
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold.
(168)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(169)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(170)
Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(171)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Xinyi gruppen
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe-gruppen
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass-gruppen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48).
(173)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
7.3. Endelige bestemmelser
(174)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80 (Taric-kode 7007198010) , og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric tillægskode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I
38,4 %
Alle andre virksomheder
42,1 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra GD for Handel inden for en måned fra denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.