EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1293/2013
af 11. december 2013
om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (Life) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3) og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionens politikker og lovgivning på miljø- og klimaområdet har sikret betydelige miljøforbedringer. Der er dog stadig store miljø- og klimaudfordringer, som vil have alvorlige konsekvenser for Unionen, hvis de ikke løses.
(2)
Behandling af disse miljø- og klimaudfordringer bør på grund af deres omfang og kompleksitet finansieres gennem Unionens vigtigste støtteprogrammer. I sin meddelelse af 29. juni 2011, "Et budget for Europa 2020", tilkendegiver Kommissionen i erkendelse af klimaændringsproblemerne, at den agter at øge andelen af EU-budgettet til klimaindsatsen til mindst 20 % med bidrag fra forskellige politikker. Denne forordning bør bidrage til opnåelsen af dette mål.
(3)
Disse EU-støtteprogrammer kan ikke opfylde alle de specifikke behov for miljøet og på klimaområdet. For miljøet og for klimaforanstaltninger kræves der specifikke tilgange, som kan imødegå den ujævne integration af deres mål i medlemsstaternes praksis, den ujævne og utilstrækkelige gennemførelse af lovgivningen i medlemsstaterne og den utilstrækkelige formidling af oplysninger om og fremme af politiske mål. Der bør sørges for en opfølgning af det program, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007 (4) ved vedtagelse af en ny forordning. Derfor bør der ved denne forordning fastsættes et specifikt støtteprogram for miljø- og klimaindsats ("Life-programmet"). Med henblik på, at EU-støtten kan opnå en mærkbar virkning, bør der udvikles tætte synergier og tæt komplementaritet mellem Life-programmet og andre EU-støtteprogrammer.
(4)
Miljøaktiver er ujævnt fordelt mellem medlemsstaterne, men deres fordele vedrører og berører Unionen som helhed. Unionens forpligtelse til at bevare og forbedre disse aktiver nødvendiggør konsekvent anvendelse af princippet om ansvarsdeling og solidaritet, og det kræver, at visse europæiske miljø- og klimaproblemer bedst kan håndteres på regionalt eller lokalt plan. Siden 1992 har Life-programmer spillet en afgørende rolle for en bedre solidaritet og ansvarsdeling, som kan bidrage til at bevare det fælles gode, som Unionens miljø og klima udgør. Life-programmet bør vedblive med at spille denne rolle.
(5)
Som følge af dets karakter og størrelse kan Life-programmet ikke løse alle miljø- og klimaproblemer. Det bør i stedet spille rollen som katalysator for ændringer i udviklingen og gennemførelsen af politikker ved at tilvejebringe og udbrede løsninger og bedste praksis med det formål at opfylde miljø- og klimamål og ved at fremme innovative miljø- og klimaændringsteknologier. I forbindelse med disse bestræbelser bør Life-programmet støtte gennemførelsen af det generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 "Et godt liv i en ressourcebegrænset verden" som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (5) ("det syvende miljøhandlingsprogram").
(6)
I denne forordning fastlægges der en finansieringsramme på 3 456,655 mio. EUR i løbende priser, hvilket udgør 0,318 % af de samlede forpligtelsesbevillinger, jf. Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (6) for hele Life-programmets varighed, der som omhandlet i punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (7) udgør det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
(7)
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Luxembourg (december 1997) og i Thessaloniki (juni 2003) bør kandidatlandene og de lande i det vestlige Balkan, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, samt lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, kunne deltage i EU-programmer i overensstemmelse med vilkårene fastsat i de relevante bilaterale eller multilaterale aftaler, som er indgået med disse lande.
(8)
Ifølge Rådets afgørelse 2001/822/EF (8) (associeringsafgørelsen) er enkeltpersoner fra oversøiske lande og territorier (OLT) og, i givet fald, relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT berettigede til at deltage i Unionens programmer med forbehold for de regler og mål, der gælder for det enkelte program, samt de aftaler, der gælder for den medlemsstat, som en OLT er knyttet til.
(9)
Hvis investeringer i forbindelse med miljø- og klimaindsatsen i Unionen skal være effektive, må nogle aktiviteter gennemføres uden for Unionens grænser. Disse investeringer kan ikke altid finansieres under Unionens udenrigspolitiske finansielle instrumenter. Foranstaltninger i lande, der ikke deltager direkte i Life-programmet, og deltagelse af juridiske personer, der er hjemmehørende i sådanne lande, i aktiviteter, der finansieres under Life-programmet, bør tillades i særlige tilfælde, hvis specifikke betingelser fastsat i denne forordning opfyldes.
(10)
Ved denne forordning bør der også fastsættes en ramme for samarbejde med og støtte til internationale organisationer med henblik på at reagere på miljø- og klimapolitiske behov, som ikke falder inden for rammerne af finansieringsinstrumenter for eksterne aktioner, som f.eks. visse undersøgelser.
(11)
Miljø- og klimakrav bør integreres i Unionens politikker og aktiviteter. Life-programmet bør derfor supplere andre EU-støtteprogrammer, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (9), Den Europæiske Socialfond (10), Samhørighedsfonden (11), Den Europæiske Garantifond for Landbruget (12), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (13), Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Horisont 2020 - rammeprogrammet for forskning og innovation (14) ("Horisont 2020").
Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre komplementaritet på alle niveauer. På EU-plan bør komplementaritet sikres ved at udvikle et struktureret samarbejde mellem Life-programmet og Unionens støtteprogrammer med delt forvaltning under den fælles strategiske ramme, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (15) ("forordningen om fælles bestemmelser") for at fremme finansiering af aktiviteter, der supplerer integrerede projekter eller støtter brugen af løsninger, metoder og tilgange, der er udviklet under Life-programmet. Life-programmet bør også stimulere udnyttelsen af resultaterne af miljø- og klimaforskning og innovationsresultater, der opnås under Horisont 2020. Inden for denne ramme bør programmet tilbyde mulighed for medfinansiering i forbindelse med projekter med klare miljø- og klimafordele med henblik på at sikre synergivirkninger mellem Life-programmet og Horisont 2020. Der kræves koordinering for at forhindre dobbelt finansiering. Kommissionen bør tage skridt til at undgå overlapning og flere administrative byrder på projektstøttemodtagere i form af rapporteringskrav under forskellige finansielle instrumenter. For at sikre klarhed og praktisk gennemførlighed i forbindelse med integrerede projekter inden for rammerne af LIFE-programmet bør der fastlægges mulige samarbejdsformer på et tidligt stadium. Medlemsstaterne bør overveje at henvise til sådanne samarbejdsformer i deres partnerskabsaftaler for at sikre, at der kan tages højde for fordelene ved integrerede projekter under udarbejdelsen af operationelle programmer eller programmer for udvikling af landdistrikter.
(12)
At standse og vende tabet af biodiversitet og forbedre ressourceeffektiviteten og at tage miljø- og klimarelaterede anliggender op er centrale udfordringer for Unionen. Disse udfordringer kræver en øget indsats på EU-plan med henblik på at udvikle løsninger og bedste praksis, der kan hjælpe med at opfylde målene i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010, "Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" ("Europa 2020-strategien"). Endvidere er forbedret forvaltning, navnlig gennem øget bevidstgørelse og inddragelse af interessenter, afgørende for at opfylde miljømålsætningerne. Delprogrammet for miljø bør derfor omfatte tre prioriterede indsatsområder: miljø og ressourceeffektivitet, natur og biodiversitet samt miljøforvaltning og -information. Det bør være muligt for projekter, der finansieres gennem Life-programmet, at bidrage til opfyldelsen af specifikke mål under mere end ét af disse prioriterede områder og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat.
(13)
Kommissionens meddelelse af 20. september 2011 med titlen "Køreplan til et ressourceeffektivt Europa" foreslog de milepæle og foranstaltninger, der er nødvendige for at få Unionen ind på en vej, der fører til ressourceeffektiv og bæredygtig vækst. Det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet bør derfor støtte den effektive gennemførelse af Unionens miljøpolitik i den offentlige og den private sektor, herunder især de miljøsektorer, der er omfattet af køreplanen til et ressourceeffektivt Europa, ved at fremme udviklingen og delingen af nye løsninger og bedste praksis. I denne forbindelse bør Kommissionen sikre overensstemmelse og undgå overlapning med Horisont 2020.
(14)
Kommissionens meddelelse af 3. maj 2011 med titlen "Vores livsgaranti, vores naturkapital: EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020" ("Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020") fastsætter mål med henblik på at standse og vende biodiversitetstabet. Målene omfatter bl.a. fuld gennemførelse af Rådets direktiv 92/43/EØF (16) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (17) samt bibeholdelse og retablering af økosystemer og økosystemtjenester. Life-programmet bør bidrage til opfyldelsen af disse mål. Det prioriterede område for natur og biodiversitet bør fokusere på gennemførelsen og forvaltningen af Natura 2000-nettet, som blev oprettet ved direktiv 92/43/EØF, navnlig med hensyn til den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af dette direktivs artikel 8, og på udviklingen og udbredelsen af bedste praksis i forbindelse med biodiversitet, direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF samt de bredere biodiversitetsudfordringer, som er omhandlet i Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020.
(15)
Life-programmets bidrag til Natura 2000-nettets årlige finansieringsbehov bør ses i sammenhæng med biodiversitetsudgifter, der er sikret via andre EU-støtteordninger. Der bør lægges særlig vægt på integrerede projekter inden for rammerne af Life-programmet som en koordineret støttemekanisme for Natura 2000-nettet i betragtning af deres potentiale for at mobilisere midler og øge absorptionsevnekapaciteten for natur- og biodiversitetsudgifter under andre EU-støtteordninger.
(16)
Skove spiller en vigtig rolle for miljøet og klimaet, hvad angår f.eks. biodiversitet, vand, jordbund samt modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Skovene og jordbunden hjælper med at regulere klimaet ved at optage kuldioxid (CO2) fra atmosfæren og lagre enorme mængder af kulstof. For at optimere denne rolle bør der tilvejebringes relevante og kompatible data og information. Denne forordning bør derfor også udgøre en ramme for støtte til synergi mellem miljø- og klimaforanstaltninger i forbindelse med skove og jordbund, herunder for overvågning af sådanne foranstaltninger. Andre områder, hvor synergivirkninger kan opnås, omfatter vandknaphed og tørke samt forvaltning af oversvømmelsesrisici.
(17)
For at optimere udnyttelsen af ressourcer fra Life-programmet bør synergier mellem aktiviteter under delprogrammet for miljø, særlig for at beskytte biodiversitet, samt modvirkning af og tilpasning til klimaændringer under delprogrammet for klimaindsats fremmes.
(18)
Kommissionens meddelelse af 15. december 2011 med titlen "Køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050"("Køreplan 2050") anerkendte, at det ville være nødvendigt at afprøve nye tilgange til modvirkning af klimaændringer for at omstille økonomien til lav CO2-intensitet. Tilpasning til klimaændringer som en del af en tværgående prioritet for EU bør også sikres. Fremme af forvaltning og bevidstgørelse er endvidere afgørende for at skabe konstruktive resultater og sikre interessenternes engagement. Delprogrammet for klimaindsatsen bør derfor støtte foranstaltninger, der bidrager til de tre prioriterede områder: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og forvaltning og information vedrørende klima. Det bør være muligt for projekter, der finansieres gennem Life-programmet, at bidrage til opfyldelsen af specifikke mål under mere end ét af disse prioriterede områder og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat.
(19)
Det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer bør bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens klimarelaterede politikker og lovgivning, navnlig med hensyn til overvågning og rapportering af drivhusgasser, politikker vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealudnyttelse og skovbrug, bevarelse af naturlige kulstofdræn, emissionshandelssystemet, medlemsstaternes indsats for at reducere drivhusgasemissionerne, opsamling og oplagring af CO2, vedvarende energi, energieffektivitet, transport og brændstof, beskyttelse af ozonlaget og fluorholdige drivhusgasser. Opførelsen af infrastrukturprojekter til opsamling og oplagring anses for at ligge uden for Life-programmets anvendelsesområde og kan derfor ikke støttes.
(20)
De første konsekvenser af klimaændringerne opleves allerede i Europa og resten af verden, f.eks. ekstreme vejrforhold, der fører til oversvømmelse og tørke, og stigende temperaturer og havniveauer. Det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer bør derfor hjælpe befolkninger, økonomiske sektorer og regioner til at tilpasse sig til sådanne virkninger gennem specifikke tilpasningsforanstaltninger og -strategier, for at sikre en mere modstandsdygtig Union. Foranstaltninger på dette område bør supplere foranstaltninger, der er berettiget til støtte under det finansielle civilbeskyttelsesinstrument som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313 /2013/EU (18). Opførelsen af store infrastrukturprojekter anses for at ligge uden for Life-programmets anvendelsesområde og vil derfor ikke blive støttet.
(21)
Fuld gennemførelse af miljø- og klimapolitik og -lovgivning hænger uløseligt sammen med opnåelse af bedre forvaltning, øget inddragelse af interessenter og informationsformidling. De prioriterede områder for forvaltning og information bør derfor i begge delprogrammer støtte udviklingen af samarbejdsplatforme og deling af bedste praksis, som kan sikre mere effektiv overholdelse og håndhævelse, herunder uddannelsesprogrammer for dommere og anklagemyndigheder, og bør skabe støtte fra offentligheden og interessenter til Unionens indsats for at udforme politikker på miljø- og klimaområdet. De bør navnlig støtte forbedringer med hensyn til udbredelse af videngrundlag og bedste praksis i gennemførelsen af EU-lovgivning, med hensyn til øget bevidstgørelse og med hensyn til offentlig deltagelse, adgang til information samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet.
(22)
Inden for rammerne af denne forordning bør der ydes støtte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (19). Projekter, der finansieres under Life-programmet, bør opfylde kriterierne for støtteberettigelse og -tildeling for at sikre den bedst mulige anvendelse af Unionens midler og for at sikre EU-merværdi. Ved vurderingen af EU-merværdi bør Kommissionen for de prioriterede områders vedkommende være særlig opmærksom på projekternes potentiale med hensyn til anvendelse som model eller overførsel, resultaternes bæredygtighed og bidraget til at opnå de generelle og specifikke målsætninger for de prioriterede områder samt de tematiske prioriteter, der implementeres gennem projekternes emner. Der bør tilskyndes til projekter med virkninger på tværs af sektorer. Kommissionen bør også fremme og tilskynde til brugen af grønne offentlige indkøb, navnlig ved gennemførelse af projekter.
(23)
For at opretholde lige vilkår for alle virksomheder, der er aktive på det indre marked, og undgå uforholdsmæssige konkurrencefordrejning, bør støtte, der ydes under Life-programmet, rette op på markedssvigt, når det er hensigtsmæssigt. Hvis støtten udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), bør den endvidere udformes på en måde, der er i overensstemmelse med statsstøttereglerne med henblik på at forhindre fordrejning af markedet, som f.eks. fortrængning af privat finansiering, etablering af ineffektive markedsstrukturer eller bevarelse af ineffektive selskaber, og den må først træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF medmindre den er i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 (20).
(24)
For at forbedre gennemførelsen af miljø- og klimapolitikken og forbedre integrationen af miljø- og klimamålsætninger i andre politikker bør Life-programmet fremme projekter, der støtter integrerede tilgange til gennemførelsen af miljø- og klimalovgivning og -politik. Disse integrerede projekter bør tjene som konkrete redskaber til styrkelse af integreringen af miljø- og klimamål i andre EU-politikker og i de samlede EU-udgifter i tråd med Europa 2020-strategien. De bør levere eksempler på god praksis for effektiv og velkoordineret gennemførelse af Unionens miljø- og klimapolitik i medlemsstaterne og regionerne. Hvad angår delprogrammet for miljø, bør disse projekter primært fokusere på gennemførelsen af Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, navnlig med hensyn til den effektive forvaltning og konsolidering af Natura 2000-nettet, som er oprettet ved direktiv 92/43/EØF, via gennemførelsen af den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af dette direktivs artikel 8, af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (21) og af affalds- og luftkvalitetslovgivning.
(25)
Integrerede projekter fokuserer på de udpegede temaer, men bør udgøre fleksible gennemførelsessystemer (med f.eks. miljømæssige fordele og kapacitetsopbygning), som gør det muligt at opnå resultater inden for andre politikområder, særlig havmiljø i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (22). Integrerede projekter kan også gennemføres inden for andre miljøområder. Hvad angår delprogrammet for klimaindsatsen, bør sådanne projekter navnlig fokusere på strategier og handlingsplaner vedrørende modvirkning af og tilpasning til klimaændringer.
(26)
Integrerede projekter bør kun støtte forskellige specifikke aktiviteter og foranstaltninger, mens andre aktiviteter, som supplerer projektaktiviteterne, bør støttes efter andre EU-støtteprogrammer samt med nationale, regionale og private midler. Finansiering gennem Life-programmet bør udnytte synergivirkninger og sikre overensstemmelse mellem Unionens forskellige finansieringskilder ved at skabe et strategisk fokus på miljø og klima og samtidig sikre, at procedurerne forenkles.
(27)
Integrerede projekter med et stærkt fokus på gennemførelse af Unionens miljø- og klimalovgivning og -politik via integrerede tilgange forudsætter handling i alle dele af Unionen og i alle sektorer, der er mål for denne forordning. Dette kræver indførelse af et distributionselement i udvælgelsesprocessen for at fremme geografisk balance, og at medlemsstaterne bestræber sig på, om nødvendigt støttet af et teknisk bistandsprojekt under Life, at udarbejde og foreslå mindst et integreret projekt i løbet af Life-programmeringsperioden.
(28)
Da den integrerede projekttilgang er ny, bør interessenter om nødvendigt støttes med teknisk bistand. En ansøgningsprocedure i to trin bør kunne lette ansøgningsfasen. På det første trin bør det i en finansieringsplan oplyses, hvilke andre EU-, nationale eller private finansieringskilder der vil blive mobiliseret, og i hvilket omfang. Først på det andet trin bør der kræves forhåndstilsagn fra mindst en finansieringskilde for at sikre, at kravet om mobilisering af en supplerende finansieringskilde er opfyldt. Under tildelingsfasen bør der tages hensyn til, i hvilket omfang andre EU-fonde er mobiliseret.
(29)
Om de integrerede projekter bliver en succes, afhænger af et tæt samarbejde mellem nationale, regionale og lokale myndigheder og de ikkestatslige aktører, der er omfattet af Life-programmets målsætninger. Principperne om gennemsigtighed og offentliggørelse af afgørelser om udvikling, gennemførelse, evaluering og overvågning af projekter bør følgelig finde anvendelse.
(30)
For andre projekter under delprogrammet for miljø end integrerede projekter bør der for det første flerårige arbejdsprograms varighed, i overensstemmelse med principperne om solidaritet og ansvarsdeling, foretages en forholdsmæssig fordeling af midlerne mellem alle medlemsstaterne gennem fastsættelsen af vejledende nationale tildelinger.
(31)
For at opbygge medlemsstaternes kapacitet for at deltage i Life-programmet bør der stilles en garanteret støtte til kapacitetsopbygningsprojekter til rådighed for alle medlemsstater, der opfylder de relevante krav fastsat i denne forordning. Denne støtte bør stilles til rådighed på grundlag af en aftalt kapacitetsopbygningsplan, der gør rede for de påkrævede interventioner og den nødvendige finansiering.
(32)
Kvalitet bør være det overordnede kriterium for projektevaluerings- og tildelingsprocessen i Life-programmet. De fordelingselementer, der fastlægges for at afspejle den geografiske balance, er vejledende og bør ikke indebære en garanteret støtte eller tildeling pr. medlemsstat.
(33)
Unionen har tiltrådt FN/ECE-konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet ("Aarhuskonventionen"). Ngo'ers arbejde samt arbejdet i netværk af foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, bør derfor støttes, da de effektivt kan støtte Aarhuskonventionens mål ved at fremsætte EU-borgernes bekymringer og synspunkter i løbet af politikudviklingsprocessen, og da de kan støtte dens gennemførelse og øge bevidstheden om miljø- og klimarelaterede problemer og politiske løsninger. Life-programmet bør støtte et bredt udvalg af ngo'er samt netværk af almennyttige foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, som primært er aktive på miljø- og/eller klimaområdet, gennem konkurrencebaseret og gennemsigtig ydelse af driftstilskud, som kan hjælpe dem med at yde effektive bidrag til Unionens politik, og fremme og styrke gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimamålsætninger, samt gennem opbygning og styrkelse af deres kapacitet til at blive mere effektive partnere.
(34)
For at varetage sin rolle i forbindelse med igangsættelsen af miljø- og klimapolitikudformning og -gennemførelse bør Kommissionen bruge midler fra Life-programmet til at støtte igangsættelsen, gennemførelsen og mainstreamingen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning, herunder erhvervelse af tjenesteydelser og varer. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, bør også omfatte kommunikation om Unionens politiske prioriteter samt om gennemførelses- og omsætningsstatus for al mere overordnet EU-miljø- og -klimalovgivning.
(35)
Den nuværende kløft på markedet mellem efterspørgslen efter og udbuddet af lån, egenkapital og risikovillig kapital vil sandsynligvis fortsat bestå under en finanskrise, og anvendelse af finansielle instrumenter bør derfor tillades i forbindelse med støtte til projekter på miljø- og klimaområdet, som kan skabe indtægter. Finansielle instrumenter, der støttes af Life-programmet, bør anvendes til at imødekomme specifikke markedsbehov på en omkostningseffektiv måde i overensstemmelse med programmets målsætninger, og de bør ikke fortrænge privat finansiering. Det bør være muligt at kombinere finansielle instrumenter med tilskud, der finansieres over Unionens budget, herunder efter denne forordning.
(36)
Erfaringen med de tidligere Life-programmer har vist, at der er behov for at koncentrere indsatsen om konkrete miljø- og klimapolitiske prioriteter og indsatsområder. De tematiske prioriteter bør ikke være udtømmende, da ansøgerne bør kunne indgive forslag på andre områder eller medtage nye idéer og reagere på nye udfordringer. Flerårige arbejdsprogrammer bør også være fleksible for at opfylde målene og målsætningerne for Life-programmet, samtidig med at der sikres den nødvendige stabilitet med hensyn til projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter, for at potentielle ansøgere kan planlægge, udarbejde og indgive forslag. Det første flerårige arbejdsprogram bør være gyldigt i fire år og efterfølges af et andet arbejdsprogram af tre års varighed. Begge arbejdsprogrammer bør indeholde en ikke-udtømmende liste over projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter.
(37)
Erfaringen med tidligere Life-programmer har understreget betydningen af nationale Life-kontaktpunkter, navnlig deres støtte til ansøgere og støttemodtagere, hvorved de bidrager til en succesfuld gennemførelse af programmerne. Systemet af nationale og regionale Life-kontaktpunkter bør derfor fortsættes og om muligt styrkes, navnlig i medlemsstater med meget få projekter, og samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale Life-kontaktpunkter samt mellem de nationale og regionale Life-kontaktpunkter bør styrkes. Erfaringen med tidligere Life-programmer har også vist betydningen af at sikre en effektiv formidling af projektresultater og netværksaktiviteter for at øge Life-programmets løftestangseffekt og dets EU-merværdi, navnlig gennem afholdelse af seminarer, workshopper og andre aktiviteter, der tilsigter at udveksle erfaring, viden og bedste praksis i Unionen. Kommissionen bør derfor fortsætte og styrke målrettede formidlingsaktiviteter, herunder aktiviteter med et specifikt fokus på integrerede projekter, navnlig i medlemsstater med lav projektdeltagelse, og i forbindelse med særlige sektorer, og fremme samarbejdet og udvekslingen af erfaringer af Life-støttemodtagere og andre. Kommissionen bør også fortsætte med regelmæssigt at offentliggøre listen over projekter, der støttes gennem Life-programmet, som bør omfatte en kort beskrivelse af mål og opnåede resultater og en oversigt over de midler, der er givet tilsagn om, ved brug af passende medier og teknologier.
(38)
Med henblik på at forenkle Life-programmet og mindske den administrative byrde for ansøgere og støttemodtagere bør der i højere grad anvendes faste satser og faste beløb uden at forringe muligheden for støtte til momsomkostninger og faste personaleomkostninger på de betingelser, der er fastlagt i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. I overensstemmelse med nuværende praksis bør summen af bidrag fra de offentlige organisationer (som koordineret og/eller associeret støttemodtager) til projektet overstige summen af lønudgifterne til det nationale forvaltningspersonale, der er ansvarligt for projektet, med mindst 2 %. EU-midler bør ikke anvendes til at subsidiere nationale budgetter, f.eks. til at dække momsomkostninger. Der er imidlertid kun begrænsede oplysninger tilgængelige om omfanget af EU-midler, der bruges til at dække moms. Kommissionen bør derfor i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af Life-programmet forelægge en oversigt over momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som støttemodtagere under Life-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.
(39)
De maksimale medfinansieringssatser bør fastlægges på de niveauer, der er nødvendige for at opretholde det effektive støtteniveau, som Life-programmet tilbyder.
(40)
Life-programmet og dets delprogrammer bør overvåges og evalueres regelmæssigt ud fra tilsvarende resultatindikatorer for at give mulighed for tilpasninger, herunder eventuelle nødvendige revisioner af de tematiske prioriteter. Når der fastlægges yderligere resultatindikatorer for vurdering af programmer og projekter, bør Kommissionen lægge vægt på kvalitetsovervågning på grundlag af resultatindikatorer og forventede resultater og virkninger. Kommissionen bør også foreslå en metode til overvågning af projekternes langtidssucces, særlig på det prioriterede område natur- og biodiversitet. For at dokumentere sidegevinsterne ved begge delprogrammer for klimaindsatsen og biodiversiteten og for at fremlægge oplysninger om udgiftsniveauet bør klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter som defineret i "Et budget for Europa 2020" spores i forbindelse med overvågningen af Life-programmet. En sådan sporing bør baseres på en simpel metode, hvor udgifterne inddeles i en af tre kategorier: kun relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 100 %), væsentligt relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 40 %) og ikke relateret til klima/biodiversitetsudgifter (regnes som 0 %). Denne metode bør ikke udelukke anvendelse af mere præcise metoder, hvis det er relevant.
(41)
I betragtning af Kommissionens lange erfaring med forvaltning af Life-programmet og -projekter og Life-støttemodtageres positive erfaring med eksterne overvågningsteams bør forvaltningen af Life-programmet fortsat varetages af Kommissionen. Enhver ændring af forvaltningsstrukturen for Life-programmet og -projekterne bør underkastes en forudgående cost-benefit-analyse, og der bør lægges særlig vægt på at sikre en tilstrækkelig og omfattende sagkundskab, navnlig inden for det prioriterede område natur og biodiversitet.
(42)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen og herunder forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner.
(43)
For at sikre den bedst mulige evaluering af anvendelsen af Unionens midler bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår resultatindikatorer for de tematiske prioriteter for delprogrammet for miljø og de prioriterede områder for delprogrammet for klimaindsatsen, ændring af de tematiske prioriteter, der er fastlagt i bilag III, og forøgelse af den andel af budgettet, der er afsat til tilskud til projekter til støtte af bevarelse af natur og biodiversitet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og til Rådet.
(44)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning vedrørende vedtagelsen af flerårige arbejdsprogrammer bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (23).
(45)
Afgiver udvalget for Life-programmet for miljø- og klimaindsatsen ikke nogen udtalelse til et udkast til gennemførelsesretsakt, bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 ikke vedtage udkastet til gennemførelsesretsakt. Anvendelse af denne procedure bør begrundes bl.a. med nødvendigheden af at vurdere den forholdsmæssige fordeling af midler mellem integrerede projekter, navnlig det maksimale beløb, som et enkelt integreret projekt kan modtage.
(46)
For at sikre en effektiv overgang mellem de foranstaltninger, der er vedtaget under Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007, og Life-programmet er det fortsat nødvendigt at overvåge, revidere og kvalitetsvurdere de aktiviteter, der finansieres under den pågældende forordning, efter dens udløb.
(47)
Life-programmets merværdi opstår gennem dets konkrete tilgang og fokus, som bevirker, at dets foranstaltninger er særligt tilpassede til miljø- og klimabehov. Life-programmet kan bidrage til en mere effektiv gennemførelse af miljøpolitikker, end når medlemsstaterne handler på egen hånd, på grund af en øget samling af ressourcer og ekspertise. Det giver en platform for udvikling og udveksling af bedste praksis og videndeling, som forbedrer, katalyserer og sætter skub i ændringer i gennemførelsen af miljø- og klimaregelværket, og for kapacitetsopbygning, som støtter private aktører, navnlig små og mellemstore virksomheder, der i mindre sammenhænge tester teknologier og løsninger, og gør det muligt for medlemsstater og interessenter at lære af hinanden. Life-programmet skaber endvidere synergivirkninger på tværs af EU-fonde og nationale fonde og bruges samtidig som løftestang for tilvejebringelse af yderligere midler fra den private sektor, hvilket øger EU-foranstaltningernes sammenhæng og fremmer en mere homogen gennemførelse af Unionens regelværk.
(48)
Målene for denne forordning, nemlig at bidrage til gennemførelsen og udviklingen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning, herunder integrationen af miljø- og klimamålsætninger i andre politikker, og at fremme bedre forvaltning, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af denne forordnings omfang og virkninger bedre opfyldes på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at opnå disse mål.
(49)
Forordning (EF) nr. 614/2007 bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
PROGRAMMET FOR MILJØ- OG KLIMAINDSATSEN (LIFE)
Artikel 1
Oprettelse
Der oprettes et program for miljø- og klimaindsatsen, som dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 ("Life-programmet").
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) "pilotprojekter": projekter, der anvender en teknik eller metode, der ikke er anvendt eller afprøvet tidligere eller andre steder, som tilbyder miljø- eller klimamæssige fordele sammenlignet med nuværende bedste praksis, og som efterfølgende kan finde anvendelse i bredere omfang på lignende situationer
b) "demonstrationsprojekter": projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i projektets specifikke sammenhæng, som f.eks. den geografiske, økologiske, socioøkonomiske sammenhæng, og som kan anvendes andre steder under lignende omstændigheder
c) "bedste praksis-projekter": projekter, der anvender velegnede, omkostningseffektive og moderne teknikker, metoder og tilgange, der tager højde for projektets specifikke sammenhæng
d) "integrerede projekter": projekter, der over et stort geografisk område, navnlig regionalt, multiregionalt, nationalt eller transnationalt, gennemfører miljø- eller klimaplaner eller -strategier, der kræves i henhold til specifik EU-miljø- eller klimalovgivning, udviklet i henhold til andre EU-retsakter eller udviklet af medlemsstaternes myndigheder primært inden for områderne natur, herunder bl.a. forvaltning af Natura 2000-nettet, vand, affald, luft og afbødning af og tilpasning til klimaændringer, med inddragelse af interessenter og med fremme af koordinering med og mobilisering af mindst en anden relevant EU-, national eller privat finansieringskilde
e) "projekter om teknisk bistand": projekter, der ved hjælp af aktivitetsstøtte yder finansiel støtte for at hjælpe ansøgere med at udforme integrerede projekter og navnlig for at sikre, at disse projekter er i overensstemmelse med Life-programmets tidsmæssige, tekniske og finansielle krav i forening med de i artikel 8, stk. 3, omhandlede fonde
f) "kapacitetsopbygningsprojekter": projekter, der ved hjælp af aktivitetstilskud yder finansiel støtte til aktiviteter, der er nødvendige for at opbygge medlemsstaternes kapacitet, herunder i form af nationale eller regionale Life-kontaktpunkter, til at kunne deltage mere effektivt i Life-programmet
g) "forberedende projekter": projekter, der primært er udpeget af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at støtte særlige behov for udviklingen og gennemførelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning
h) "information, bevidsthed og formidlingsprojekter": projekter med det formål at støtte kommunikation, formidling af information og bevidstgørelse i tilknytning til delprogrammerne for miljø og klimaindsats.
Artikel 3
Overordnede målsætninger og resultatindikatorer
1. Life-programmet har følgende overordnede målsætninger:
a)
at bidrage til overgangen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og klimaresistent økonomi, til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab, herunder støtte til Natura 2000-netværket og afhjælpning af økosystemforringelse
b)
at forbedre udviklingen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning og at fungere som katalysator for og fremme integrationen og mainstreamingen af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker samt den offentlige og den private sektors praksis, herunder ved at øge den offentlige og den private sektors kapacitet
c)
at støtte bedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder bedre inddragelse af civilsamfund, ngo'er og lokale aktører
d)
at støtte gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.
Til opfyldelse af disse målsætninger bidrager Life-programmet til bæredygtig udvikling og til opfyldelse af målsætningerne og målene i Europa 2020-strategien og af relevante EU-miljø- og klimastrategier og -planer.
2. De overordnede målsætninger fastsat i artikel 1 forfølges gennem følgende delprogrammer:
a)
delprogrammet for miljø
b)
delprogrammet for klimaindsatsen.
3. Resultaterne af Life-programmet vurderes i forhold til følgende generelle indikatorer:
a)
hvad angår den overordnede målsætning, jf. stk. 1, litra a), tilknyttede miljø- og klimamæssige forbedringer. I forhold til målsætningen om at bidrage til at standse og vende biodiversitetstab måles tilknyttede miljø- og klimamæssige forbedringer ved procentdelen af Natura 2000-nettet, der er retableret eller bragt under tilstrækkelig forvaltning, arealet og typen af retablerede økosystemer samt antallet og typen af omhandlede levesteder og arter med forbedret bevaringsstatus
b)
hvad angår de overordnede målsætninger i forbindelse med udvikling og gennemførelse omhandlet i stk. 1, litra b), antallet af udviklede eller gennemførte foranstaltninger, der gennemfører planer, programmer eller strategier i overensstemmelse med Unionens miljø- eller klimapolitik og -lovgivning, og antallet af foranstaltninger, der er egnede til anvendelse som model eller overførsel
c)
hvad angår de overordnede målsætninger i forbindelse med integration og mainstreaming omhandlet i stk. 1, litra b), antallet af foranstaltninger, der skaber synergivirkninger med eller integreres i andre EU-støtteprogrammer, eller som integreres i den offentlige eller private sektors praksis
d)
hvad angår den overordnede målsætning omhandlet i stk. 1, litra c), antallet af foranstaltninger, der sikrer bedre forvaltning, formidling af information og bevidstgørelse om miljø- og klimaforhold.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 vedrørende nærmere fastsættelse af resultatindikatorer, som kan anvendes i forbindelse med de prioriterede områder og de tematiske prioriteter, der er omhandlet i henholdsvis artikel 9 og bilag III for så vidt angår delprogrammet for miljø og i artikel 13 for så vidt angår delprogrammet for klimaindsats.
Artikel 4
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Life-programmet i perioden fra 2014 til 2020 er 3 456 655 000 EUR i løbende priser, hvilket udgør 0,318 % af de samlede forpligtelsesbevillinger, jf. forordning (EU) nr. 1311/2013.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og af Rådet inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme.
2. Budgetrammen fordeles mellem delprogrammerne på følgende måde:
a)
2 592 491 250 EUR af den samlede finansielle ramme, jf. stk. 1, tildeles delprogrammet for miljø
b)
864 163 750 EUR af den samlede finansielle ramme, jf. stk. 1, tildeles delprogrammet for klimaindsatsen.
Artikel 5
Tredjelandes deltagelse i Life-programmet
Life-programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der har undertegnet aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)
b)
kandidatlande, potentielle kandidatlande og tiltrædende lande til Unionen
c)
lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik
d)
lande, der er blevet medlemmer af Det Europæiske Miljøagentur i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 933/1999 (24).
Denne deltagelse sker i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler om generelle principper for disse tredjelandes deltagelse i EU-programmer.
Artikel 6
Aktiviteter uden for EU eller i oversøiske lande og territorier
1. Medmindre andet fremgår af artikel 5, kan Life-programmet finansiere aktiviteter uden for Unionen og i oversøiske lande og territorier (OLT) i overensstemmelse med afgørelse 2011/822/EF (associeringsafgørelsen), hvis disse aktiviteter er nødvendige for at opfylde Unionens miljø- og klimamål og sikre effektiviteten af foranstaltninger, der gennemføres i medlemsstatsterritorier, som traktaterne finder anvendelse på.
2. En juridisk person, der er etableret uden for Unionen, kan deltage i de projekter, der er omhandlet i artikel 18, hvis den støttemodtager, der koordinerer projektet, har hjemsted i Unionen, og den aktivitet, der gennemføres uden for Unionen, opfylder de krav, der er fastsat i nærværende artikels stk. 1.
Artikel 7
Internationalt samarbejde
Under gennemførelsen af Life-programmet kan der samarbejdes med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3.
Artikel 8
Komplementaritet
1. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for sammenhæng mellem på den ene side Life-programmets støtte og på den anden side Unionens politikker og prioriteter og komplementaritet med andre finansielle EU-instrumenter og sikrer samtidig, at der gennemføres forenklingstiltag.
2. De foranstaltninger, som Life-programmet støtter, skal opfylde EU-lovgivningen og national lovgivning, herunder Unionens regler for statsstøtte. Støtte under Life-programmet, som udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, meddeles Kommissionen af medlemsstaterne og må først træde i kraft, når Kommissionen har godkendt den i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF, medmindre den er i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 1, og artikel 8 i forordning (EF) nr. 994/98.
3. Kommissionen og medlemsstaterne sørger inden for deres respektive ansvarsområder for at koordinere bistanden fra Life-programmet og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond for at skabe synergivirkninger, navnlig i forbindelse med integrerede projekter, og for at støtte anvendelsen af løsninger, metoder og tilgange, der er udviklet under Life-programmet. Denne koordinering skal foregå inden for den fælles strategiske ramme, der er fastlagt i forordningen om fælles bestemmelser, og gennem den fælles strategiske ramme og de mekanismer, der er fastsat i partnerskabsaftaler, som krævet i nævnte forordning.
4. Kommissionen sikrer endvidere overensstemmelse og synergivirkninger og forhindrer overlapning mellem Life-programmet og andre EU-politikker og finansielle EU-instrumenter, navnlig Horisont 2020 og politikker og instrumenter, der vedrører Unionens optræden udadtil.
AFSNIT II
DELPROGRAMMERNE
KAPITEL 1
Delprogrammet for miljø
Artikel 9
Prioriterede områder for delprogrammet for miljø
1. Delprogrammet for miljø omfatter tre prioriterede områder:
a)
miljø og ressourceeffektivitet
b)
natur og biodiversitet
c)
miljøforvaltning og -information.
2. De prioriterede områder omhandlet i stk. 1 omfatter de tematiske prioriteter i bilag III.
Kommissionen tillægges beføjelser til, om nødvendigt, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 og til at tilføje, slette eller ændre de tematiske prioriteter i bilag III på grundlag af følgende kriterier:
a)
prioriteterne i det syvende miljøhandlingsprogram
b)
de specifikke målsætninger for hvert af de prioriterede områder omhandlet i artikel 10, 11 og 12
c)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 24
d)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af de integrerede projekter
e)
de prioriteter, der følger af ny EU-miljølovgivning, der er vedtaget efter 23. december 2013, eller
f)
den erfaring, der er indsamlet under gennemførelsen af eksisterende EU-miljølovgivning og -politik.
Kommissionen gennemgår og ændrer om nødvendigt de tematiske prioriteter i bilag III senest i forbindelse med midtvejsevalueringen af Life-programmet, jf. artikel 27, stk. 2, litra a).
3. Mindst 55 % af de budgetmidler, der er afsat til projekter, som støttes gennem tilskud under delprogrammet for miljø, tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på at forhøje procentdelen i nærværende artikels stk. 3 med højst 10 %, forudsat at det samlede beløb, der kræves i to på hinanden følgende år som følge af forslag, der falder ind under det prioriterede område for natur og biodiversitet, og som opfylder minimumskvalitetskrav, overstiger det tilsvarende beløb beregnet for de to år, der går forud disse år, med mere end 20 %.
Artikel 10
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet er:
a)
at udvikle, teste og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger, herunder udvikling og demonstration af innovative teknologier, vedrørende miljømæssige udfordringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames, herunder hvad angår forbindelsen mellem miljøet og sundhed, og til støtte for politik og lovgivning vedrørende ressourceeffektivitet, herunder køreplanen til et ressourceeffektivt Europa
b)
at støtte anvendelsen, udviklingen, afprøvningen og demonstrationen af integrerede tilgange til gennemførelsen af planer og programmer, der er i overensstemmelse med Unionens miljøpolitik og -lovgivning, navnlig på områderne for vand, affald og luft
c)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, gennemførelsen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af Unionens miljøpolitik og -lovgivning og for vurderingen og overvågningen af de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker på miljøet i og uden for Unionen.
Artikel 11
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for natur og biodiversitet
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for natur og biodiversitet er:
a)
at bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for natur og biodiversitet, herunder Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, og direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF, ved navnlig at anvende, udvikle, teste og demonstrere tilgange, bedste praksis og løsninger
b)
at støtte videreudviklingen, gennemførelsen og forvaltningen af Natura 2000-nettet oprettet ved artikel 3 i direktiv 92/43/EØF, herunder navnlig anvendelse, udvikling, afprøvning og demonstration af integrerede tilgange med henblik på at gennemføre den prioriterede aktionsplan for foranstaltninger, der er udarbejdet på grundlag af artikel 8 i nævnte direktiv
c)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, gennemførelsen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af Unionens politik og lovgivning om natur og biodiversitet og for vurderingen og overvågningen af de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker på natur biodiversitet i og uden for Unionen.
Artikel 12
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for miljøforvaltning og information
De specifikke målsætninger for delprogrammet for miljø for det prioriterede område for miljøforvaltning og -information er:
a)
at fremme bevidstgørelsen om miljøspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på miljøområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling og nye bæredygtige forbrugsmønstre
b)
at støtte formidling, forvaltning og udbredelse af information på miljøområdet og lette deling af viden om vellykkede løsninger og praksis på miljøområdet, herunder ved at udvikle samarbejdsplatforme mellem interessenter, og uddannelse
c)
at fremme og bidrage til mere effektiv overensstemmelse med og håndhævelse af Unionens miljølovgivning, navnlig ved at fremme udviklingen og udbredelsen af bedste praksis og politiske tilgange
d)
at støtte bedre miljøforvaltning og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af politikken.
KAPITEL 2
Delprogrammet for klimaindsatsen
Artikel 13
Prioriterede områder for delprogrammet for miljø
Delprogrammet for klimaindsatsen omfatter tre prioriterede områder:
a)
modvirkning af klimaændringer
b)
tilpasning til klimaændringer
c)
klimaforvaltning og -information.
Artikel 14
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer
Med henblik på at bidrage til reduktionen af drivhusgasemissionerne er der fastsat følgende specifikke målsætninger for det prioriterede område for modvirkning af klimaændringer:
a)
at bidrage til gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for modvirkning af klimaændringer, herunder mainstreaming på tværs af politikområder, navnlig ved at udvikle, afprøve og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger vedrørende modvirkning af klimaændringer
b)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af effektive aktioner og foranstaltninger til modvirkning af klimaændringer og at forbedre kapaciteten til at anvende denne viden i praksis
c)
at lette udviklingen og gennemførelsen af integrerede tilgange, som f.eks. strategier og handlingsplaner til modvirkning af klimaændringer, på lokalt, regionalt eller nationalt plan
d)
at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative teknologier, systemer, metoder og instrumenter til modvirkning af klimaændringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames.
Artikel 15
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer
Med henblik på at støtte en indsats, der kan øge modstandsdygtigheden mod klimaændringer, fastsættes følgende specifikke målsætninger for det prioriterede område for tilpasning til klimaændringer:
a)
at bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik på området for tilpasning til klimaændringer, herunder mainstreaming på tværs af politikområder, navnlig ved at udvikle, afprøve og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger vedrørende tilpasning til klimaændringer, herunder, hvor det er relevant, økosystembaserede tilgange
b)
at forbedre videngrundlaget for udviklingen, vurderingen, overvågningen og evalueringen af effektive økosystembaserede aktioner og -foranstaltninger til tilpasning til klimaændringer og, hvor det er relevant, prioritere dem, der anlægger en økosystembaseret tilgang, samt at forbedre kapaciteten til at anvende denne viden i praksis
c)
at lette udviklingen og gennemførelsen af økosystembaserede integrerede tilgange, som f.eks. strategier og handlingsplaner til tilpasning til klimaændringer, på lokalt, regionalt eller nationalt plan og, hvor det er relevant, prioritere økosystembaserede tilgange
d)
at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative teknologier, systemer, metoder og instrumenter til tilpasning til klimaændringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames.
Artikel 16
Specifikke målsætninger for det prioriterede område for klimaforvaltning og -information
De specifikke målsætninger for det prioriterede område for klimaforvaltning og -information er:
a)
at fremme bevidstgørelsen om klimaspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på klimaområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling
b)
at støtte formidling, forvaltning og udbredelse af information på klimaområdet og lette deling af viden om vellykkede løsninger og praksis på klimaområdet, herunder ved at udvikle samarbejdsplatforme mellem interessenter, og uddannelse
c)
at fremme og bidrage til mere effektiv overensstemmelse med og håndhævelse af Unionens miljølovgivning, navnlig ved at fremme udviklingen og udbredelsen af bedste praksis og politiske tilgange
d)
at støtte bedre klimaforvaltning og øget inddragelse af interessegrupper, herunder ngo'er, i høringer om og gennemførelsen af Politiken.
AFSNIT III
ALMINDELIGE GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER
KAPITEL 1
Finansiering
Artikel 17
Former for støtte
1. EU-finansiering kan antage følgende retlige former:
a)
tilskud
b)
offentlige indkøbsaftaler
c)
bidrag til finansielle instrumenter i overensstemmelse med bestemmelserne om finansielle instrumenter i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, særlig artikel 139 og 140, og med operationelle krav, der er fastsat i specifikke EU-retsakter
d)
andre foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3.
2. Kommissionen gennemfører denne forordning i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Støtte under denne forordning, som udgør statsstøtte som defineret i artikel 107, stk. 1, i TEUF, gennemføres på en måde, der er i overensstemmelse med Unionens relevante statsstøtteregler.
4. Mindst 81 % af budgetmidlerne til Life-programmet skal tildeles projekter, som støttes gennem tilskud, eller, hvor det er relevant, finansielle instrumenter, jf. stk. 1, litra c).
Kommissionen kan indføje disse finansielle instrumenter som del af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 24, på betingelse af, at der er foretaget en forudgående vurdering, jf. artikel 140, stk. 2, litra f), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
5. Højst 30 % af de budgetmidler, der afsættes til tilskud, jf. stk. 4, kan tildeles integrerede projekter. Denne maksimale procentdel genevalueres i forbindelse med den i artikel 27, stk. 2, litra a), omhandlede midtvejsevaluering af Life-programmet og ledsages om fornødent af et lovforslag.
Artikel 18
Projekter
Der kan ydes tilskud til følgende projekter:
a)
pilotprojekter
b)
demonstrationsprojekter
c)
bedste praksis-projekter
d)
integrerede projekter
e)
projekter om teknisk bistand
f)
kapacitetsopbygningsprojekter
g)
forberedende projekter
h)
informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter
i)
andre projekter, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3.
Artikel 19
Kriterier for støtteberettigelse og støttetildeling og projektudvælgelse
1. Projekter, der er omhandlet i artikel 18, skal opfylde kriterier for støtteberettigelse baseret på definitionerne fastsat i artikel 2 og følgende tildelingskriterier:
a)
være af interesse for Unionen ved at yde et betydeligt bidrag til virkeliggørelsen af en af Life-programmets overordnede målsætninger som fastsat i artikel 3 samt de specifikke mål for de prioriterede områder i artikel 9, de tematiske prioriteter i bilag III eller de specifikke målsætninger for de prioriterede områder i artikel 13
b)
sikre en omkostningseffektiv tilgang og være teknisk og finansielt sammenhængende, og
c)
være forsvarlige i den foreslåede gennemførelse.
2. Støttetildeling forudsætter, at projekterne opfylder minimumskvalitetskrav i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Projekter, der finansieres gennem Life-programmet under et prioriteret område, skal undgå at undergrave miljø- og klimamålsætningerne inden for et andet prioriteret område og om muligt fremme synergier mellem forskellige målsætninger såvel som brugen af grønne offentlige indkøb.
4. Kommissionen sikrer geografisk balance for integrerede projekter gennem vejledende tildeling til mindst tre integrerede projekter for hver medlemsstat og sikrer mindst et integreret projekt under delprogrammet for miljø og mindst et integreret projekt under delprogrammet for klimaindsats i den i artikel 1 omhandlede programmeringsperiode.
De integrerede projekter fordeles med henblik på at opfylde målene, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2, litra c), for hvert af de i artikel 2, litra d), omtalte områder.
Med henblik på at evaluere overensstemmelse med bestemmelserne for mobilisering af EU-, nationale eller private midler omhandlet i artikel 2, litra d), skal forslag til integrerede projekter:
a)
på første trin af ansøgningsproceduren ledsages af en finansieringsplan, og
b)
på andet trin af ansøgningsproceduren ledsages af mindst et forhåndstilsagn, som angiver, i hvilken udstrækning andre relevante EU-, nationale eller private finansieringskilder skal mobiliseres, og præcisere de pågældende finansieringskilder.
5. Kommissionen sikrer under varigheden af det første flerårige arbejdsprogram geografisk balance for andre projekter end integrerede projekter indgivet under delprogrammet for miljø gennem en forholdsmæssig fordeling af midlerne mellem alle medlemsstater i henhold til vejledende nationale tildelinger i overensstemmelse med kriterierne i bilag I. Hvor vejledende nationale tildelinger ikke finder anvendelse, udvælges projekterne udelukkende på grundlag af fortjeneste.
6. Hvis det samfinansieringsbeløb, der er nødvendigt for at finansiere projekter, der ikke er integrerede projekter, og som er indgivet af en medlemsstat, og som er opført på den liste, som Kommissionen har opstillet ved afslutningen af udvælgelsesproceduren, er mindre end den vejledende tildeling til den pågældende medlemsstat, anvender Kommissionen, forudsat at de i stk. 1 og 2 fastsatte betingelser er opfyldt, balancen af den pågældende vejledende nationale tildeling til at samfinansiere de projekter indgivet af andre medlemsstater, med undtagelse af projekter i OLT, der yder det største bidrag til opnåelse af de overordnede målsætninger i artikel 3.
Ved forelæggelse af listen over projekter til samfinansiering underretter Kommissionen udvalget for programmet for miljø- og klimaindsatsen om, hvordan den har taget hensyn til de i overensstemmelse med stk. 4 og 5 fastlagte tildelingskriterier.
7. Kommissionen tager særligt hensyn til transnationale projekter, når transnationalt samarbejde er væsentligt for at sikre beskyttelse af miljøet og klimaet, og sikrer at mindst 15 % af de budgetressourcer, der er afsat til tilskud til projektaktiviteter, tildeles transnationale projekter. Kommissionen overvejer tildeling af finansiering til transnationale projekter selv i tilfælde, hvor den vejledende nationale tildelingsbalance for en eller flere medlemsstater, der deltager i disse tværnationale projekter, er overskredet.
8. Under det første flerårige arbejdsprogram er de enkelte medlemsstater berettigede til finansiering af et kapacitetsopbygningsprojekt med op til 1 000 000 EUR, forudsat at de opfylder følgende kriterier:
a)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau for dens vejledende nationale tildeling for årene 2010, 2011 og 2012, som fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 614/2007, er under 70 %
b)
medlemsstatens BNP pr. indbygger i 2012 udgjorde mindre end 90 % af Unionens gennemsnit, eller
c)
medlemsstaten tiltrådte Unionen efter den 1. januar 2013.
Under det andet flerårige arbejdsprogram er de enkelte medlemsstater berettiget til finansiering af et kapacitetsopbygningsprojekt med op til 750 000 EUR forudsat, at de opfylder følgende kriterier:
a)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau af den vejledende nationale tildeling for årene 2014, 2015 og 2016, som omhandlet i stk. 5, er under 70 %, og
b)
medlemsstatens gennemsnitlige absorptionsniveau af den vejledende nationale tildeling for årene 2014, 2015 og 2016 er steget i forhold til absorptionsniveauet for årene 2010, 2011 og 2012.
Medlemsstater, der ønsker at modtage finansiering til kapacitetsopbygningsprojekter, skal forpligte sig til at opretholde deres ressourcer til Life-programmet, herunder bl.a. personaleressourcer, på niveauer, der ikke er lavere end dem, der gjaldt i 2012, i det relevante flerårige arbejdsprograms varighed. Denne forpligtelse skal indgå i kapacitetsopbygningsplanen, der er omhandlet i stk. 9.
Som undtagelse fra udvælgelseskriterierne i første og andet afsnit er en medlemsstat i hele Life-programmets varighed ikke berettiget til finansiering af kapacitetsopbygningsprojekter, hvis dets BNP pr. indbygger i 2012 udgjorde mere end 105 % af Unionens gennemsnit. Finansieringen af kapacitetsopbygningsprojekter er begrænset til et projekt pr. medlemsstat for hvert flerårigt arbejdsprogram.
9. Kommissionen fastlægger en hurtig tildelingsprocedure for alle kapacitetsopbygningsprojekter. Ansøgninger vedrørende kapacitetsopbygningsprojekter kan indgives fra den 23. december 2013. Ansøgningerne skal baseres på en kapacitetsopbygningsplan, der er aftalt mellem medlemsstaten og Kommissionen, og som gør rede for de interventioner, der skal finansieres af Life-programmet for at udvikle medlemsstatens evne til at indgive vellykkede ansøgninger om finansiering af projekter under delprogrammerne for miljø og klimaindsats. Sådanne foranstaltninger kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende:
a)
ansættelse af nyt personale og uddannelse til nationale og regionale Life-kontaktpunkter
b)
fremme af udveksling af erfaring og bedste praksis og udbredelse af formidling og anvendelse af resultater af projekter under Life-programmet
c)
"train the trainer"-tilgange
d)
udvekslings- og opfølgningsprogrammer mellem offentlige myndigheder i medlemsstaterne, navnlig "bedste i klassen"-udvekslingsaktiviteter.
Blandt interventioner under kapacitetsopbygningsplaner kan indgå ansættelse af eksperter til ad hoc at afhjælpe tekniske og proceduremæssige kapacitetsmangler, men ikke ansættelse af eksperter med den primære opgave at udarbejde forslag til indgivelse i forbindelse med den årlige indkaldelse af forslag.
Kapacitetsopbygningsplanen skal også indeholde overslag over omkostningerne ved de pågældende interventioner.
Artikel 20
Medfinansieringssatser og projektudgifters støtteberettigelse
1. Den højeste medfinansieringssats for de projekter, der er omhandlet i artikel 18, udgør:
a)
for varigheden af det første flerårige arbejdsprogram op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger for alle projekter, bortset fra dem, der falder ind under litra c), som finansieres under såvel delprogrammet for miljø som delprogrammet for klimaindsats
b)
for varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram op til 55 % af de støtteberettigede omkostninger for alle projekter, bortset fra dem, der falder ind under litra c), som finansieres under såvel delprogrammet for miljø som delprogrammet for klimaindsats
c)
for hele varigheden af Life-programmet:
i)
op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger til projekter omhandlet i artikel 18, litra d), e) og g)
ii)
med forbehold for punkt iii) op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger til projekter, der finansieres under det prioriterede område natur og biodiversitet under delprogrammet for miljø
iii)
op til 75 % af de støtteberettigede omkostninger for projekter, der finansieres under det prioriterede område for natur og biodiversitet under delprogrammet for miljø, og som er rettet mod prioriterede naturtyper eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 92/43/EØF eller mod fuglearter, som betragtes som prioriterede med hensyn til finansiering af Udvalget for Tilpasning til den Tekniske og Videnskabelige Udvikling, der er nedsat i henhold til artikel 16 i direktiv 2009/147/EF, når det er nødvendigt for at nå bevaringsmålet
iv)
op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for projekter omhandlet i artikel 18, litra f).
2. Betingelserne for omkostningers støtteberettigelse er fastsat i artikel 126 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Sådanne omkostninger omfatter moms og personaleomkostninger.
Kommissionen forelægger i forbindelse med midtvejsevalueringer og efterfølgende evalueringer af Life-programmet en oversigt over de momsgodtgørelser pr. medlemsstat, som projektstøttemodtagere under Life-programmet har anmodet om i forbindelse med den endelige betaling.
3. Udgifter til køb af jord er berettiget til EU-støtte i forbindelse med projekter, der er omhandlet i artikel 18, hvis:
a)
købet bidrager til at forbedre, vedligeholde og retablere integriteten af det Natura 2000-net, der er oprettet ved artikel 3 i direktiv 92/43/EØF, herunder ved forbedring af forbindelsesmuligheder ved oprettelsen af korridorer, trædesten eller andre elementer af grøn infrastruktur
b)
købet af jord er den eneste eller den mest omkostningseffektive metode til at nå det ønskede bevaringsresultat
c)
den købte jord på lang sigt forbeholdes anvendelser, der er i overensstemmelse med de målsætninger, der er fastsat i artikel 11, 14 eller 15, og
d)
den berørte medlemsstat ved overførsel eller på anden måde sikrer, at sådan jord på lang sigt forbeholdes naturbevaringsformål.
Artikel 21
Driftstilskud
1. Driftstilskud gives til visse drifts- og administrationsudgifter hos almennyttige foretagender, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af almindelig EU-interesse, primært er aktive på miljø- og/eller klimaområdet og deltager i udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af EU-politik og -lovgivning.
2. Den højeste EU-medfinansieringssats for de driftstilskud, der er omhandlet i stk. 1, udgør 70 % af de støtteberettigede udgifter.
Artikel 22
Andre former for aktiviteter
Life-programmet kan finansiere aktiviteter, der gennemføres af Kommissionen til støtte for igangsætning, gennemførelse og mainstreaming af Unionens miljø- og klimapolitikker og -lovgivning med henblik på at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i artikel 3. Sådanne aktiviteter kan omfatte:
a)
information og kommunikation, herunder oplysningskampagner. Finansielle ressourcer, der er afsat til kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, skal også omfatte kommunikation vedrørende Unionens politiske prioriteter samt vedrørende gennemførelses- og omsætningsstatus for al mere overordnet EU-miljø- og -klimalovgivning.
b)
studier, undersøgelser, modellering og opbygning af scenarier
c)
forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, politikker, programmer og lovgivning
d)
workshopper, konferencer og møder
e)
netværkssamarbejde og platforme for bedste praksis
f)
andre aktiviteter, der er nødvendige for at nå de overordnede målsætninger i artikel 3.
Artikel 23
Støttemodtagere
Life-programmet kan finansiere offentlige og private organer.
For at sikre Life-programmet synlighed skal støttemodtagerne offentliggøre Life-programmet og resultaterne af deres projekter og altid angive den EU-støtte, der er modtaget. Life-programmets logo, afbilledet i bilag II, skal bruges ved alle kommunikationsaktiviteter og vises på opslagstavler på strategiske steder, som er synlige for offentligheden. Alle varige varer, der er erhvervet inden for rammerne af Life-programmet, skal bære Life-programmets logo, medmindre Kommissionen har angivet andet.
KAPITEL 2
Gennemførelsesforanstaltninger
Artikel 24
Flerårige arbejdsprogrammer
1. Kommissionen vedtager ved gennemførelsesretsakter flerårlige arbejdsprogrammer for Life-programmet. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 2.
Varigheden af det første flerårige arbejdsprogram er fire år, og varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram er tre år.
2. Hvert flerårigt arbejdsprogram præciserer i overensstemmelse med de overordnede målsætninger fastsat i artikel 3 følgende:
a)
fordelingen af midler mellem prioriterede områder og mellem forskellige former for støtte inden for hvert delprogram i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, og artikel 17, stk. 4 og 5. Ingen yderligere forhåndsfordeling af projekttilskud mellem eller inden for hvert af de prioriterede områder må finde sted med undtagelse af projekter om teknisk bistand og kapacitetsopbygningsprojekter
b)
projektemnerne til gennemførelse af de tematiske prioriteter, der er fastsat i bilag III, for projekter, der finansieres i den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram
c)
kvalitative og kvantitative resultater, indikatorer og mål for hvert prioriteret område og hver projekttype for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram, i overensstemmelse med resultatindikatorerne, jf. artikel 3, stk. 3, og de specifikke målsætninger, der er fastsat for hvert af de prioriterede område i artikel 10, 11, 12, 14, 15 og 16
d)
den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren og kriterier for udvælgelse af og tildeling af støtte i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 2 og 19 og de relevante bestemmelser i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012
e)
vejledende tidsplaner for indkaldelse af forslag for den periode, der er omfattet af det flerårige arbejdsprogram.
3. Inden for rammerne af de flerårige arbejdsprogrammer offentliggør Kommissionen årlige indkaldelser af forslag med henblik på de prioriterede områder, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, og artikel 13. Kommissionen sikrer, at uudnyttede midler under en given indkaldelse af forslag omfordeles mellem de forskellige typer projekter som omhandlet i artikel 18.
4. Kommissionen reviderer ved en gennemførelsesretsakt det flerårige arbejdsprogram senest ved midtvejsevalueringen af Life-programmet. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 2.
Artikel 25
Gennemførelsesmetoder
Kommissionen gennemfører aktiviteter til opfyldelse af de overordnede målsætninger fastsat i nærværende forordnings artikel 3 i overensstemmelse med metoderne til gennemførelse af budgettet i artikel 58 i forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012, især direkte eller indirekte forvaltning af Kommissionen på et centraliseret grundlag eller fælles forvaltning sammen med internationale organisationer.
Artikel 26
Administrativ og teknisk bistand
Finansieringsrammen for Life-programmet kan dække nødvendige udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- kommunikations- og evalueringsaktiviteter, der er direkte nødvendige i forbindelse med forvaltningen af Life-programmet og opfyldelsen af dets overordnede målsætninger fastsat i stk. 3.
Regelmæssigt og i samarbejde med de nationale Life-kontaktpunkter arrangerer Kommissionen seminarer og workshopper, offentliggør lister over projekter finansieret under Life-programmet eller træffer foranstaltninger til at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis om alle projekter og om anvendelse som model og overførsel af projektresultater i Unionen. Med dette formål for øje træffer Kommissionen foranstaltninger rettet mod formidling af projektresultater blandt Life-støttemodtagere og andre med særligt fokus, hvor det er relevant, på medlemsstater med en lav udnyttelse af Life-finansiering og fremmer kommunikation og samarbejde mellem afsluttede og igangværende projekter med nye projektstøttemodtagere, ansøgere og interessenter på samme område.
Kommissionen arrangerer desuden særlige seminarer eller, hvor det er relevant, andre typer aktiviteter mindst hvert andet år med henblik på at fremme udveksling af erfaring, viden og bedste praksis for så vidt angår udformning, udarbejdelse og gennemførelse af integrerede projekter samt om effektiviteten af den bistand, der ydes gennem projekter om teknisk bistand. I disse aktiviteter inddrages nationale eller regionale administrationer, der forvalter andre EU-støtteordninger, og andre relevante interessenter.
Artikel 27
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger og rapporterer regelmæssigt om gennemførelsen af Life-programmet og dets delprogrammer, herunder beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter. Den vurderer også synergierne mellem Life-programmet og andre komplementære EU-programmer, herunder navnlig dets delprogrammer. Kommissionen beregner vejledende nationale tildelinger i overensstemmelse med kriterierne i bilag I for varigheden af det andet flerårige arbejdsprogram alene med det formål at benchmarke medlemsstaternes resultater.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og de nationale parlamenter følgende rapporter:
a)
senest den 30. juni 2017, en ekstern og uafhængig midtvejsevalueringsrapport om Life-programmet (og dets delprogrammer), herunder kvalitative og kvantitative aspekter af dets gennemførelse, beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter, det omfang, hvori der er opnået synergier mellem målsætningerne, og dets komplementaritet med andre EU-programmer, opfyldelsen af målsætningerne for alle foranstaltninger (resultater og virkninger, hvis det er muligt), effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets EU-merværdien, med henblik på at træffe en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af foranstaltningerne. Den midtvejsevalueringsrapport skal desuden omfatte en kvantitativ og kvalitativ analyse og Life-programmets bidrag til naturtypers og arters bevaringsstatus, jf. direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF. Evalueringen skal desuden omfatte mulighederne for forenkling, intern og ekstern sammenhæng, den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningers bidrag under Life-programmet til Europa 2020-strategiens målsætninger og mål og til bæredygtig udvikling. Den skal også tage hensyn til resultaterne af evalueringen af virkningerne af Life på lang sigt. Midtvejsevalueringsrapporten skal ledsages af bemærkninger fra Kommissionen, herunder om hvordan resultaterne af midtvejsevalueringen vil blive anvendt ved gennemførelsen af Life-programmet og navnlig, i hvilket omfang det er nødvendigt at ændre de tematiske prioriteter i bilag III.
Midtvejsevalueringsrapporten skal indeholde eller være ledsaget af en grundig vurdering af udstrækningen og kvaliteten af behovet for, planlægningen af og gennemførelsen af integrerede projekter. Der skal sættes særligt fokus på integrerede projekters opnåede eller forventede succes med at udnytte andre EU-støtteordninger, navnlig med hensyn til fordele af øget sammenhæng med andre EU-finansieringsinstrumenter, den grad, hvori interessenterne har været inddraget, og den grad, hvori tidligere projekter under Life+ har været eller forventes at blive omfattet af integrerede projekter.
b)
senest den 31. december 2023 en ekstern og uafhængig efterfølgende evalueringsrapport, der dækker gennemførelsen og resultaterne af Life-programmet og dets delprogrammer, herunder beløbet for klimarelaterede og biodiversitetsrelaterede udgifter, det omfang, hvori Life-programmet som helhed og hvert af dets delprogrammer har opfyldt målsætningerne, det omfang, hvori der er opnået synergier mellem målsætningerne, og Life-programmets bidrag til opfyldelsen af målsætningerne og målene i Europa 2020-strategien. Den efterfølgende evaluering skal også undersøge, i hvilket omfang der er opnået integrering af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker, og så vidt muligt, hvilke økonomiske fordele der er opnået gennem Life-programmet samt konsekvenserne og merværdien for de involverede samfund.
3. Kommissionen offentliggør resultaterne af de evalueringer, der gennemføres i henhold til denne artikel.
Artikel 28
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger for i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning, at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald gennem administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til at foretage dokumentrevision og revision på stedet for alle støttemodtagere, kontrahenter eller underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under Life-programmet.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (25) foretage kontrol og inspektion på stedet hos erhvervsdrivende, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, til skade for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Uden at bestemmelserne i ovennævnte afsnit tilsidesættes, berettiger samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer samt tilskudsaftaler og -afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner, kontroller på stedet og inspektioner.
3. Modtagere af EU-støtte opbevarer al dokumentation for udgifterne til projektet, så Kommissionen har adgang til den pågældende dokumentation i fem år efter sidste udbetaling til et projekt.
AFSNIT IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 29
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 23. december 2013.
3. Den i artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegeringen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 9, stk. 2 og 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 30
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af udvalget for Life-programmet for miljø- og klimaindsatsen. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 finder anvendelse.
Artikel 31
Ophævede retsakter
Forordning (EF) nr. 614/2007 ophæves med virkning fra 1. januar 2014.
Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.
Artikel 32
Overgangsforanstaltninger
1. Uanset artikel 31, stk. 1, er foranstaltninger, der blev indledt inden den 31. december 2013 under forordning (EF) nr. 614/2007, indtil deres afslutning fortsat underlagt den pågældende forordning og skal overholde dens tekniske bestemmelser. Det udvalg, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 30, stk. 1, afløser det udvalg, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1, i forordning (EF) nr. 614/2007 fra den 23. december 2013.
2. Finansieringsrammen for Life-programmet kan også dække udgifter til administrativ og teknisk bistand, herunder obligatorisk overvågning, kommunikation og evaluering, som kræves i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007 efter dens udløb, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem de foranstaltninger, der blev vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007 og Life-programmet.
3. De nødvendige beløb inden for finansieringsrammen til overvågnings-, kommunikations- og revisionsforanstaltninger i perioden efter den 31. december 2020 anses kun som bekræftet, hvis de er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der gælder fra den 1. januar 2021.
4. Som angivet i artikel 21 i forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 anvendes formålsbestemte indtægter, der stammer fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb i henhold til forordning (EF) nr. 614/2007, til at finansiere Life-programmet.
Artikel 33
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1293/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 192 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika a právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu dosáhly značného zlepšení stavu životního prostředí. Nadále však v oblasti životního prostředí a klimatu přetrvávají značné problémy, které v případě, že nebudou řešeny, budou mít pro Unii významné důsledky.
(2)
Řešení těchto problémů v oblasti životního prostředí a klimatu by vzhledem k jejich rozsahu a složitosti mělo být financováno především hlavními programy financování Unie. Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ uznala problémy spojené se změnou klimatu a uvedla, že za přispění různých politik hodlá zvýšit část rozpočtu Unie související s klimatem na nejméně 20 %. Toto nařízení by mělo přispět k dosažení uvedeného cíle.
(3)
Uvedené programy financování Unie nemohou řešit všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu. Opatření v této oblasti vyžadují zvláštní přístupy, které se budou zabývat nerovnoměrnou integrací cílů opatření do praxe členských států, nerovnoměrným a nedostatečným prováděním právních předpisů v členských státech a nedostatečným šířením informací o cílech politik a o jejich prosazováním. K programu zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (4) je třeba stanovit následná opatření a přijmout nové nařízení. Proto by toto nařízení mělo zřídit specializovaný program financování pro životní prostředí a oblast klimatu (dále jen „program LIFE“). Aby byl zajištěn výrazný dopad financování Unií, měla by se rozvíjet úzká součinnost programu LIFE s jinými unijními programy financování a jejich vzájemné doplňování.
(4)
Přírodní bohatství je v celé Unii rozděleno nerovnoměrně, jeho hodnota se však dotýká Unie jako celku a celá Unie ho tak vnímá. Povinnost Unie toto bohatství zachovat vyžaduje důsledné uplatňování zásad solidarity a sdílení odpovědnosti, což vyžaduje, aby některé problémy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu byly raději řešeny na regionální nebo místní úrovni. Programy LIFE hrají od roku 1992 zásadní úlohu v lepším uplatňování solidarity a sdílení odpovědnosti při ochraně společného bohatství Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Program LIFE by měl tuto úlohu plnit i nadále.
(5)
Vzhledem ke své povaze a velikosti nemůže program LIFE vyřešit všechny problémy životního prostředí a klimatu. Jeho cílem by spíše mělo být urychlování změn v přípravě a provádění politiky tím, že bude zajišťovat a šířit řešení a osvědčené postupy pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu a podporovat inovativní technologie v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Tímto úsilím by měl program LIFE podporovat provádění všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“, zavedeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (5) (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“).
(6)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu LIFE finanční krytí ve výši 3 456,655 milionů EUR v běžných cenách, která představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (6) na celé trvání programu LIFE, která má představovat pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(7)
V souladu se závěry zasedání Evropské rady, které se konalo v Lucemburku v prosinci 1997, a zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni v červnu 2003, by kandidátské země a západobalkánské země, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, jakož i země, na které se vztahuje politika evropského sousedství, měly být způsobilé k účasti v programech Unie v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi.
(8)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (8) (dále jen „rozhodnutí o přidružení zámoří“) jsou osoby pocházející ze zámořských zemí a území a případně i dotčené veřejné nebo soukromé subjekty a instituce těchto zemí a území způsobilé pro účast v programech Unie s výhradou pravidel a cílů dotčeného programu a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou zámořské země a území spojeny.
(9)
Mají-li být investice v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci Unie efektivní, je třeba provádět určité činnosti i za hranicemi Unie. Tyto investice nelze vždy financovat z finančních nástrojů pro vnější činnost Unie. Zásahy v zemích, které se přímo nepodílejí na programu LIFE, a účast právnických osob usazených v těchto zemích na činnostech financovaných z programu LIFE by měly být možné ve výjimečných případech za splnění konkrétních podmínek stanovených tímto nařízením.
(10)
Toto nařízení by mělo rovněž stanovit rámec pro spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a pro poskytování podpory s cílem reagovat na potřeby politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, které nespadají do oblasti působnosti finančních nástrojů pro vnější činnost, například určitých studií.
(11)
Požadavky v oblasti životního prostředí a klimatu by měly být začleněny do politik a činností Unie. Program LIFE by tedy měl doplňovat ostatní programy financování Unie, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (9), Evropského sociálního fondu (10), Fondu soudržnosti (11), Evropského zemědělského záručního fondu (12), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (13), Evropského námořního a rybářského fondu a programu Horizont 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (14) (dále jen „program Horizont 2020“).
Komise a členské státy by měly tuto doplňkovost zajistit na všech úrovních. Na úrovni Unie by měla být doplňkovost zajištěna vybudováním strukturované spolupráce mezi programem LIFE a programy financování Unie se společným řízením ve společném strategickém rámci, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15) (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“), zejména s cílem prosazovat financování činností, které doplňují integrované projekty, nebo podporovat využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v programu LIFE. Program LIFE by měl rovněž podporovat využití výsledků výzkumu a inovací programu Horizont 2020 v oblasti životního prostředí a klimatu. V této souvislosti by měl nabízet příležitosti ke spolufinancování pro projekty s jasným přínosem pro životní prostředí a klima s cílem zajistit spolupůsobení mezi programem LIFE a programem Horizont 2020. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise by měla zajistit, aby nedocházelo k překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala další administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů. V zájmu zajištění jednoznačnosti a praktické proveditelnosti integrovaných projektů v rámci programu LIFE by měla být již v počáteční fázi stanovena případná opatření pro spolupráci. Členské státy by měly na tato opatření odkazovat ve svých dohodách o partnerství, aby bylo možné zohlednit výhody integrovaných projektů při vypracovávání operačních programů nebo programů rozvoje venkova.
(12)
Klíčovými výzvami pro Unii zůstává zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení účinného využívání zdrojů spolu s řešením problémů týkajících se životního prostředí a zdraví. Tyto výzvy vyžadují zvýšené úsilí na úrovni Unie, které má zajistit řešení a osvědčené postupy na pomoc splnění cílů sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“). Kromě toho je pro splnění cílů v oblasti životního prostředí nezbytné zlepšení správy, zvláště zvyšováním informovanosti a zapojením zúčastněných subjektů. Proto by podprogram pro životní prostředí měl mít tři prioritní oblasti, kde je potřeba podniknout kroky: životní prostředí a účinné využívání zdrojů, příroda a biologická rozmanitost a správa a informace v oblasti životního prostředí. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(13)
Sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinně využívající zdroje“ navrhlo milníky a opatření, jichž je třeba, aby Unie vykročila na cestu k udržitelnému růstu účinně využívajícímu zdroje. Proto by prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ měla podpořit účinné provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí veřejným a soukromým sektorem, zejména v těch oblastech životního prostředí, kterých se týká plán pro Evropu účinně využívající zdroje, usnadněním vývoje a sdílení nových řešení a osvědčených postupů. V této souvislosti by Komise měla zajistit soulad a zabránit překrývání s programem Horizont 2020.
(14)
Sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ („strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“) stanovilo cíle pro zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti. K těmto cílům mimo jiné patří úplné provedení směrnice Rady 92/43/EHS (16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (17), jakož i zachování a obnova ekosystémů a jejich služeb. Program LIFE by měl přispívat k plnění těchto cílů. Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ by se proto měla zaměřit na provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, zejména pokud jde o akční rámec, který stanoví priority financování sítě, vypracovaný na základě článku 8 uvedené směrnice, na vývoj a šíření osvědčených postupů týkajících se biologické rozmanitosti a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, jakož i na širší problémy v oblasti biologické rozmanitosti určené strategií Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.
(15)
Příspěvek programu LIFE k ročním finančním potřebám sítě Natura 2000 by měl být uvážen v souvislosti se zajištěnými výdaji na biologickou rozmanitost z jiných fondů Unie. Zvláštní pozornost je třeba věnovat integrovaným projektům v rámci programu LIFE jakožto mechanismu koordinovaného financování sítě Natura 2000, a to vzhledem k jejich potenciálu mobilizovat finanční prostředky a zvýšit absorpční kapacitu pro výdaje na prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ v rámci jiných fondů Unie.
(16)
Velký význam pro životní prostředí a klima mají lesy, například pokud jde o biologickou rozmanitost, vodu, půdu a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Lesy a půdy pomáhají regulovat klima tím, že zachycují oxid uhličitý (CO2) z ovzduší a ukládají obrovská množství uhlíku. K optimalizaci této úlohy je nezbytné zajistit příslušné a slučitelné údaje a informace. Toto nařízení by proto mělo představovat i rámec pro podporu spolupůsobení mezi akcemi v oblasti životního prostředí a klimatu souvisejících s lesy a půdami, včetně pokud jde o sledování těchto akcí. Dalšími oblastmi pro zvýšené spolupůsobení jsou nedostatek vody a sucho, jakož i řízení rizik povodní.
(17)
V zájmu optimálního využívání prostředků z programů LIFE je třeba podporovat rozvoj spolupůsobení mezi činnostmi v rámci podprogramu pro životní prostředí, zejména v oblasti ochrany biologické rozmanitosti, a opatřeními zaměřenými na zmírnění dopadu změny klimatu a přizpůsobování se této změně v rámci podprogramu pro oblast klimatu.
(18)
Sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ („Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Je třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správa a informace v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(19)
Prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ by měla přispívat k tvorbě a provádění politiky a právních předpisů Unie týkajících se klimatu, zejména pokud jde o sledování a vykazování skleníkových plynů, politiky týkající se využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví, zachování přírodních úložišť uhlíku, systém pro obchodování s emisemi, snahy členských států o snížení emisí skleníkových plynů, zachycování a ukládání uhlíku, energii z obnovitelných zdrojů, energetickou účinnost, dopravu a pohonné hmoty, ochranu ozonové vrstvy a fluorované plyny. Má se za to, že projekty v oblasti budování infrastruktury na zachycování a ukládání uhlíku nespadají do působnosti programu LIFE, a proto nebudou podporovány.
(20)
V Evropě i na celém světě již lze pozorovat první následky změny klimatu, například extrémní povětrnostní podmínky, které vedou k povodním a suchu, a zvyšující se teploty a hladiny moří. Prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ by proto měla pomáhat obyvatelům, hospodářským odvětvím a regionům přizpůsobovat se těmto dopadům konkrétními opatřeními a strategiemi pro přizpůsobování, aby se Unie stala odolnější. Opatření v této oblasti by měly doplňovat akce způsobilé k financování v rámci finančního nástroje pro civilní ochranu, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (18). Má se za to, že projekty v oblasti budování rozsáhlé infrastruktury nespadají do působnosti programu LIFE, a proto by z něj neměly být podporovány.
(21)
Důsledné provádění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu je neoddělitelně spjato s lepší správou, lepším zapojením zúčastněných subjektů a šířením informací. Proto by prioritní oblasti „správa a informace“ měly v obou podprogramech podporovat rozvoj platforem pro spolupráci a sdílení osvědčených postupů pro efektivnější dodržování a vymáhání právních předpisů, včetně vzdělávacích programů pro soudce a státní zástupce, a usilovat o podporu ze strany veřejnosti a zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Zejména by mělo jít o podporu zlepšení v oblasti šíření znalostní základny a osvědčených postupů a provádění právních předpisů Unie, v oblasti zvyšování informovanosti a účasti veřejnosti, přístupu k informacím a k právní ochraně v otázkách životního prostředí.
(22)
V rámci tohoto nařízení by měla být zajištěna podpora podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (19). Projekty financované v rámci programu LIFE by měly splňovat kritéria způsobilosti a přidělení pro zabezpečení nejlepšího možného využití fondů Unie a zajištění přidané hodnoty Unie. Při hodnocení přidané hodnoty Unie by Komise, pokud jde o prioritní oblasti, měla zejména dbát na potenciál přenosnosti a opětovného využití projektů, udržitelnosti jejich výsledků a přispění k dosažení obecných a konkrétních cílů prioritních oblastí a také k tematickým prioritám prováděným prostřednictvím témat projektů. Měly by být povzbuzovány projekty s meziodvětvovými dopady. Komise by měla také podporovat a povzbuzovat využití veřejných zakázek v zájmu ochrany životního prostředí, zejména při provádění projektů.
(23)
Ve snaze zachovat rovné podmínky pro všechny podniky působící na vnitřním trhu a zabránit nežádoucím narušením hospodářské soutěže by se financování v rámci programu LIFE mělo tam, kde je to vhodné, zaměřit na nedostatečné fungování trhu. Kromě toho v případech, kdy financování představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být stanoveno v souladu s pravidly pro státní podporu, aby se předešlo narušení trhu, například vytěsňování soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků, a nemělo by být prováděno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud nebude v souladu s nařízením přijatým podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 (20).
(24)
S cílem zlepšit provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a posílit začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik by měl program LIFE prosazovat projekty podporující integrované přístupy k provádění právních předpisů a politiky týkajících se životního prostředí a klimatu. Tyto integrované projekty by měly sloužit jako konkrétní nástroje pro větší integraci cílů v oblasti životního prostředí a klimatu do jiných politik Unie a do celkových výdajů Unie v souladu se strategií Evropa 2020. Měly by poskytovat příklady osvědčených postupů pro účinné a dobře koordinované provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu v členských státech a regionech. U podprogramu pro životní prostředí by se tyto integrované projekty měly zaměřovat především na provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, se zvláštním důrazem na účinné řízení a upevňování sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, prostřednictvím akčních programů stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (21) a právních předpisů týkajících se odpadů a ovzduší.
(25)
Integrované projekty se budou zaměřovat na určená témata a současně budou představovat víceúčelové prováděcí mechanismy (například zacílené na přínos pro životní prostředí a budování kapacit), které umožňují dosažení výsledků v jiných oblastech politiky, zejména mořského prostředí v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (22). Integrované projekty by rovněž mohly být zřízeny v dalších oblastech týkajících se životního prostředí. V případě podprogramu pro oblast klimatu by se uvedené projekty měly týkat zejména zmírňování změny klimatu a strategií a akčních plánů pro přizpůsobování se změně klimatu.
(26)
Integrované projekty by měly podporovat jen okruh konkrétních činností a opatření, zatímco jiné činnosti, které doplňují činnosti zařazené do projektu, by měly být financovány z jiných programů financování Unie i z vnitrostátních a regionálních finančních prostředků a finančních prostředků soukromého sektoru. Financování z programu LIFE by mělo využívat spolupůsobení a zabezpečit soulad mezi jednotlivými zdroji financování Unie zajištěním strategického zaměření na oblast životního prostředí a klimatu, při zajištění toho, aby byly postupy zjednodušeny.
(27)
Integrované projekty, které se, s využitím integrovaných přístupů, výrazně soustředí na provádění právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, vyžadují opatření v celé Unii a ve všech odvětvích, na něž se zaměřuje toto nařízení. To vyžaduje zavedení distribučního prvku do výběrového řízení, aby bylo možné dosáhnout zeměpisné rovnováhy, a členské státy by měly usilovat, v případě potřeby za podpory projektu technické pomoci programu LIFE, o to, aby během programového období programu LIFE připravily a předložily alespoň jeden integrovaný projekt.
(28)
Vzhledem k tomu, že přístup založený na integrovaných projektech je novinkou, mělo by se zúčastněným subjektům v případě potřeby dostat podpory v podobě technické pomoci. Fázi podávání žádostí by měl usnadnit dvoustupňový postup. V první fázi by měl být předložen finanční plán, v němž bude uvedeno, jaké další unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje budou uvolněny a v jakém rozsahu. Teprve ve druhé fázi by měla být požadována prohlášení o záměru od nejméně jednoho dalšího zdroje financování s cílem splnit požadavek uvolnění dodatečného zdroje financování. Míra uvolnění jiných finančních prostředků Unie by měla být zohledněna ve fázi přidělení.
(29)
Pro úspěch integrovaných projektů je třeba úzká spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty dotčenými cíli programu LIFE. Proto by měly být uplatňovány zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí, pokud jde o vypracování, provádění, hodnocení a sledování projektů.
(30)
V případě projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí, jiných než integrovaných projektů, by mělo být dosaženo úměrného rozdělení finančních prostředků po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu mezi všechny členské státy, a to stanovením orientačních částek přidělených jednotlivým státům v souladu se zásadami solidarity a sdílení odpovědnosti.
(31)
V zájmu budování kapacity členských států k účasti na programu LIFE by mělo být každému členskému státu, který splní příslušné požadavky stanovené tímto nařízením, poskytnuto zaručené financování projektů v oblasti budování kapacit. Toto financování by mělo být poskytnuto na základě schváleného plánu budování kapacit, v němž budou uvedeny zásahy a požadované finanční prostředky.
(32)
Jednotícím kritériem pro hodnocení projektů a postup přidělování v programu LIFE by měla být kvalita. Distribuční prvky zavedené za účelem zachování zeměpisné rovnováhy by měly mít orientační povahu a neměly by zaručovat přidělení finančních prostředků či částek jednotlivým členským státům.
(33)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Aarhuská úmluva“). Měla by proto být podporována práce nevládních organizací a sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, protože tyto organizace účinně napomáhají plnit cíle Aarhuské úmluvy, neboť hájí zájmy a názory občanů Unie v rámci procesu vývoje politiky, a podílejí se na provádění úmluvy a zvyšování informovanosti o problémech a reakcích politiky v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba, aby program LIFE podporoval širokou škálu nevládních organizací, jakož i sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, činných především v oblasti životního prostředí nebo klimatu, konkurenceschopným a transparentním poskytováním grantů na provozní náklady s cílem pomoci těmto organizacím účinněji přispívat k politice Unie, podporovat a posilovat plnění a prosazování cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a budovat a posilovat svou kapacitu, aby se staly prospěšnějšími partnery.
(34)
K plnění své úlohy při stimulaci rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu by Komise měla využívat prostředky z programu LIFE k podpoře započetí, provádění a začleňování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně nákupu služeb a zboží. Finanční prostředky vyčleněné na komunikační činnosti podle tohoto nařízení by měly zahrnovat i horizontální komunikaci o politických prioritách Unie a také stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
(35)
Současná propast mezi poptávkou a nabídkou na trhu v oblasti úvěrů, vlastního a rizikového kapitálu pravděpodobně v podmínkách finanční krize přetrvá, a je proto vhodné umožnit využití finančních nástrojů na podporu projektů s kapacitou pro vytváření výnosů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Finanční nástroje podporované programem LIFE by měly být používány k nákladově efektivnímu řešení konkrétních potřeb trhu v souladu s cíli programu a neměly by vytěsňovat soukromé financování. Mělo by být možné kombinovat finanční nástroje s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně grantů podle tohoto nařízení.
(36)
Zkušenosti s předešlými programy LIFE zdůraznily potřebu soustředit úsilí na konkrétní priority politiky a v oblasti životního prostředí a klimatu a oblasti této politiky, kde je zapotřebí podniknout kroky. Tyto tematické priority by neměly být stanoveny vyčerpávajícím způsobem, aby žadatelé mohli předkládat návrhy i v jiných oblastech a uplatňovat nové myšlenky v reakci na nové výzvy. Víceleté pracovní programy by rovněž měly být pružné, aby mohlo být dosaženo úkolů a cílů programu LIFE a současně aby byla zajištěna potřebná stabilita témat projektů, kterými se provádějí tematické priority, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy. První víceletý pracovní program by měl platit čtyři roky, po němž by následoval druhý pracovní program v délce trvání tří let. Oba pracovní programy by měly zahrnovat demonstrativní seznam témat projektů, kterými se provádějí tematické priority.
(37)
Zkušenosti s předchozími programy LIFE poukazují na důležitost vnitrostátních kontaktních míst, zejména pokud jde o poskytování podpory žadatelům a příjemcům a tím o přispívání k úspěšnému provádění programu. Proto by měl systém vnitrostátních a regionálních kontaktních míst programu LIFE pokračovat a v rámci možností by měl být posílen, zejména v členských státech s malou mírou využití projektů, a rovněž by měla být posílena spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE a mezi vnitrostátními a regionálními kontaktními místy programu LIFE. Zkušenosti s minulými programy LIFE rovněž zdůraznily důležitost zajištění účinného šíření výsledků projektů a vytváření sítí kontaktů v zájmu maximálního využití a zvýšení unijní přidané hodnoty programu LIFE, zejména pořádáním seminářů, dílen a jiných aktivit zaměřených na výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů v rámci Unie. Komise by proto měla pokračovat v cílených činnostech v oblasti šíření informací, včetně těch se zvláštním zaměřením na integrované projekty, obzvláště v členských státech s malou mírou využití integrovaných projektů, a na konkrétní odvětví, a posilovat je a dále usnadňovat spolupráci a výměnu zkušeností mezi příjemci prostředků v rámci programu LIFE a dalšími stranami. Komise by rovněž měla nadále pravidelně s využitím vhodných sdělovacích prostředků a technologií zveřejňovat seznam projektů financovaných z programu LIFE, včetně stručného popisu cílů a dosažených výsledků a přehledu o přidělených finančních prostředcích.
(38)
S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky, aniž by byla ohrožena způsobilost nákladů na DPH a stálé zaměstnance v souladu s podmínkami stanovenými nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle současné praxe by úhrn příspěvků veřejných organizací (jako koordinujícího příjemce nebo přidruženého příjemce) na projekt měl být nejméně o 2 % vyšší než úhrn nákladů na platy zaměstnanců ve státní správě účtovaných na projekt. Finanční prostředky Unie by neměly být používány k dotování vnitrostátních rozpočtů, například na pokrytí nákladů na DPH. O tom, v jaké výši jsou finanční prostředky Unie používány na pokrytí DPH, jsou však dostupné jen omezené informace. Komise by proto měla v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE poskytnout přehled úhrad DPH podle jednotlivých členských států, o které požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
(39)
Maximální sazby spolufinancování by měly být stanoveny na úrovních potřebných k tomu, aby byla zachována skutečná úroveň podpory poskytované z programu LIFE.
(40)
Program LIFE a jeho podprogramy by měly být pravidelně monitorovány a vyhodnocovány podle odpovídajících ukazatelů výkonnosti, aby bylo možné je upravit a případně i revidovat tematické priority. Při dalším definování ukazatelů výkonnosti pro posuzování programů a projektů by Komise měla klást důraz na sledování kvality na základě ukazatelů výkonnosti a očekávaných výsledků a dopadů. Komise by rovněž měla navrhnout metodu pro sledování dlouhodobé úspěšnosti projektů, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“. Aby bylo možné poskytnout doklady o vedlejších přínosech, které mohou oba podprogramy znamenat pro oblast klimatu a biologickou rozmanitost, a poskytnout informace o úrovni výdajů, mělo by monitorování programu LIFE sledovat výdaje spojené s oblastmi klimatu a biologické rozmanitosti, jak je definuje sdělení „Rozpočet - Evropa 2020“. Toto sledování by mělo být prováděno podle jednoduché metodiky a zařazovat výdaje do jedné ze tří kategorií: výdaje související pouze s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 100 %), výdaje významně související s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 40 %) a výdaje nesouvisející s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 0 %). Tato metodika by neměla ve vhodných případech vylučovat použití přesnějších metodik.
(41)
Vzhledem k dlouhodobým zkušenostem Komise s řízením programu LIFE a jeho projektů a pozitivním zkušenostem příjemců prostředků v rámci programu LIFE s externími kontrolními skupinami by řízení programu LIFE mělo zůstat Komisi. Jakékoli změny ve struktuře řízení programu LIFE a jeho projektů by měly být podrobeny předběžné analýze nákladů a přínosů a obzvláště by se při nich mělo dbát na zajištění odpovídající a komplexní odbornosti, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(43)
Za účelem zajištění nejlepšího možného hodnocení využití finančních prostředků Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro tematické priority v rámci podprogramu pro životní prostředí a pro prioritní oblasti v rámci podprogramu pro oblast klimatu, o úpravy tematických priorit uvedených v příloze III a o zvyšování procentního podílu rozpočtu vyčleněného na granty na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení v souvislosti s přijímáním víceletých pracovních programů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23).
(45)
Pokud Výbor programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu nezaujme žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, Komise by návrh prováděcího aktu v souladu s čl. 5 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 182/2011 neměla přijmout. Uchýlení se k tomuto postupu by mělo být odůvodněno mimo jiné potřebou posoudit úměrné rozdělení finančních prostředků mezi integrované projekty, zejména maximální částku, kterou může obdržet jediný integrovaný projekt.
(46)
Aby byl zajištěn účinný přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE, je nezbytné nadále provádět monitorování, audit a kvalitativní hodnocení činností financovaných podle uvedeného nařízení i po skončení jeho platnosti.
(47)
Přidaná hodnota programu LIFE je odvozena od zvláštní povahy jeho přístupu a zaměření, díky nimž jsou jeho zásahy zejména přizpůsobeny potřebám v oblasti životního prostředí a klimatu. Protože program LIFE ve zvýšené míře sdružuje zdroje a odborné zkušenosti, může přispět k účinnějšímu provádění politik v oblasti životního prostředí více než samostatné opatření členského státu. Poskytuje i platformu pro přípravu a výměnu osvědčených postupů a znalostí a pro zlepšení, stimulaci a urychlení změn v provádění acquis, budování kapacit, podporu soukromých subjektů, zejména malých a středních podniků, při testování technologií a řešení malého rozsahu, která členským státům a zúčastněným subjektům umožňuje se vzájemně od sebe učit. Program LIFE navíc vytváří spolupůsobení všech fondů Unie a vnitrostátních fondů a současně motivuje k poskytování finančních prostředků ze soukromého sektoru, a zvyšuje tak soulad zásahů Unie a podporuje stejnorodější provádění acquis.
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k provádění a vývoji politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu včetně začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik a prosazování lepší správy, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Nařízení (ES) č. 614/2007 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PROGRAM PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A OBLAST KLIMATU (LIFE)
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se program pro životní prostředí a oblast klimatu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 („program LIFE“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pilotními projekty“ projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích;
b)
„demonstračními projekty“ projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních - například zeměpisných, ekologických či socioekonomických - souvislostech daného projektu nové nebo neznámé a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde;
c)
„projekty využívajícími osvědčené postupy“ projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu;
d)
„integrovanými projekty“ projekty, které ve velkém územním měřítku, zvláště v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním nebo mezinárodním, provádějí plány či strategie v oblasti životního prostředí nebo klimatu vyžadované konkrétními právními předpisy Unie týkajícími se životního prostředí nebo klimatu, vypracované na základě jiných aktů Unie nebo vypracované orgány členských států, a to primárně v oblastech přírody, včetně mimo jiné řízení sítě Natura 2000, vody, odpadu, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a zajišťují přitom zapojení zúčastněných subjektů a podporují koordinaci s nejméně jedním dalším příslušným unijním, vnitrostátním či soukromým zdrojem financování a jeho využití;
e)
„projekty technické pomoci“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu, jež má žadatelům pomoci připravit integrované projekty a zejména zajistil, aby tyto projekty splňovaly časové, technické a finanční požadavky programu LIFE v koordinaci s fondy uvedenými v čl. 8 odst. 3;
f)
„projekty budování kapacit“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu činnostem nezbytným k vybudování kapacity členských států, včetně vnitrostátních nebo regionálních kontaktních míst programu LIFE, s cílem umožnit členským státům účinněji se zapojit do programu LIFE;
g)
„přípravnými projekty“ projekty, které ve spolupráci s členskými státy primárně určila Komise jako projekty na podporu konkrétních potřeb týkajících se vývoje a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu;
h)
„informačními projekty, projekty zaměřenými na zvyšování informovanosti a projekty zaměřenými na šíření osvědčených postupů“ projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramů pro životní prostředí a oblast klimatu.
Článek 3
Obecné cíle a ukazatele výkonnosti
1. Program LIFE má zejména tyto obecné cíle:
a)
přispívat k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů;
b)
zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru;
c)
na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů;
d)
podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.
Sledováním těchto cílů program LIFE přispěje k udržitelnému rozvoji a plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a příslušných strategií a plánů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
2. Obecných cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje těmito podprogramy:
a)
podprogramu pro životní prostředí;
b)
podprogramu pro oblast klimatu.
3. Plnění programu LIFE se konkrétně hodnotí podle těchto ukazatelů:
a)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. a), podle prokazatelných zlepšení v oblasti životního prostředí a klimatu. Pokud jde o cíl, kterým je přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, lze prokazatelná zlepšení v oblasti životního prostředí měřit pomocí procenta sítě Natura 2000, kde byla obnovena nebo nastolena přiměřená správa, povrchu a druhu obnovených ekosystémů a počtu a druhu cílových přírodních stanovišť a druhů, u nichž dochází ke zlepšení stavu z hlediska ochrany;
b)
pokud jde o obecné cíle spojené s přípravou a prováděním podle odst. 1 písm. b), podle počtu připravených nebo provedených zásahů, kterými se provádějí plány, programy nebo strategie podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a počtu zásahů vhodných k napodobení nebo přenosu;
c)
pokud jde o obecné cíle spojené s integrací a začleňováním podle odst. 1 písm. b), podle počtu zásahů, které dosáhly spolupůsobení s jinými programy financování Unie nebo do nich byly začleněny, nebo které byly začleněny do praxe veřejného nebo soukromého sektoru;
d)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. c), podle počtu zásahů pro zajištění lepší správy, šíření informací a povědomí o aspektech životního prostředí a klimatu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, které dále definují ukazatele výkonnosti s ohledem na jejich použití v prioritních oblastech a tematických prioritách uvedených v článku 9 a příloze III, pokud jde o podprogram pro životní prostředí, a v článku 13, pokud jde o podprogram pro oblast klimatu.
Článek 4
Rozpočet
1. Finanční prostředky vyčleněné k provádění programu LIFE na období let 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR v běžných cenách, což představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU) č. 1311/2013.
Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Rozpočtové prostředky pro jednotlivé podprogramy se rozdělují takto:
a)
2 592 491 250 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro životní prostředí;
b)
864 163 750 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro oblast klimatu.
Článek 5
Účast třetích zemí v programu LIFE
Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:
a)
zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);
b)
kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí přistupujících k Unii;
c)
zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;
d)
zemí, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 (24) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí.
Tato účast se uskutečňuje v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených třetích zemí v programech Unie.
Článek 6
Činnosti mimo Unii nebo v zámořských zemích a územích
1. Aniž je dotčen článek 5, může program LIFE financovat činnosti mimo Unii a v zámořských zemích a územích v souladu s rozhodnutím 2001/822/ES (rozhodnutí o přidružení zámoří), pokud jsou takové činnosti nezbytné k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států, na která se vztahují Smlouvy.
2. Právnická osoba usazená mimo Unii se může podílet na projektech uvedených v článku 18, jestliže má příjemce koordinující daný projekt sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
Mezinárodní spolupráce
V průběhu provádění programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 8
Doplňkovost
1. Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z programu LIFE byla v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovala ostatní finanční nástroje Unie, při zajištění toho, aby byla zavedena zjednodušení.
2. Operace financované z programu LIFE jsou v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy, včetně pravidel Unie pro státní podporu. Především pak členské státy oznámí Komisi financování z programu LIFE, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a toto financování nesmí být provedeno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU nebo pokud nesplňuje nařízení přijaté podle čl. 2 odst. 1 a článku 8 nařízení (ES) č. 994/98.
3. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout spolupůsobení, zvláště v rámci integrovaných projektů, a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Tato koordinace se uskuteční v rámci zřízeném nařízením o společných ustanoveních a s využitím společného strategického rámce a mechanismů uvedených v dohodách o partnerství, jak požaduje uvedené nařízení.
4. Komise rovněž zajistí soulad a spolupůsobení a zabrání překrývání mezi programem LIFE a ostatními politikami a finančními nástroji Unie, konkrétně s programem Horizont 2020 a politikami a nástroji v rámci vnější činnosti Unie.
HLAVA II
PODPROGRAMY
KAPITOLA 1
Podprogram pro životní prostředí
Článek 9
Prioritní oblasti podprogramu pro životní prostředí
1. Podprogram pro životní prostředí má tři prioritní oblasti:
a)
životní prostředí a účinné využívání zdrojů,
b)
příroda a biologická rozmanitost;
c)
správa a informace v oblasti životního prostředí.
2. Prioritní oblasti uvedené v odstavci 1 zahrnují tematické priority uvedené v příloze III.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se doplňují, vypouštějí nebo mění tematické priority stanovené v příloze III, a to na základě těchto kritérií:
a)
priorit uvedených v sedmém akčním programu pro životní prostředí;
b)
specifických cílů vymezených pro jednotlivé prioritní oblasti uvedené v článcích 10, 11 a 12;
c)
zkušeností získaných při provádění víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24;
d)
zkušeností získaných při provádění integrovaných projektů;
e)
priorit vycházejících z nových právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí přijatých po 23. prosince 2013; nebo
f)
zkušeností získaných při provádění stávajících právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí.
Nejpozději do hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a) Komise přezkoumá a v případě potřeby zreviduje tematické priority stanovené v příloze III.
3. Nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely.
Článek 10
Specifické cíle prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ jsou zejména tyto:
a)
vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje;
b)
podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na životní prostředí v Unii a mimo ni.
Článek 11
Specifické cíle prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ jsou zejména tyto:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení;
b)
podporovat další rozvoj, provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, zejména uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění akčních rámců stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na přírodu a biologickou rozmanitost v Unii a mimo ni.
Článek 12
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí pro prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“ jsou zejména tyto:
a)
prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti životního prostředí a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti životního prostředí, například rozvíjením platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
KAPITOLA 2
Podprogram pro oblast klimatu
Článek 13
Prioritní oblasti podprogramu pro oblast klimatu
Podprogram pro oblast klimatu má tři prioritní oblasti:
a)
zmírňování změny klimatu;
b)
přizpůsobování se změně klimatu;
c)
správa a informace v oblasti klimatu.
Článek 14
Specifické cíle prioritní oblasti „zmírňování změny klimatu“
S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování změny klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni;
d)
přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování změny klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 15
Specifické cíle prioritní oblasti „přizpůsobování se změně klimatu“
S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, včetně případných ekosystémových přístupů;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, případně přednostně akcí a opatření uplatňujících ekosystémový přístup, a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování se změně klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni, případně přednostně ekosystémových přístupů;
d)
přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování se změně klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 16
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“ jsou zejména:
a)
podporovat zvyšování informovanosti o klimatických záležitostech, včetně vytváření veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti klimatu, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti klimatu a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti klimatu, například rozvojem platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti klimatu a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti klimatu širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
HLAVA III
SPOLEČNÁ PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Financování
Článek 17
Druhy financování
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty;
b)
veřejné zakázky;
c)
příspěvky do finančních nástrojů v souladu s ustanoveními o finančních nástrojích podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména článků 139 a 140 tohoto nařízení, a v souladu s provozně zaměřenými požadavky stanovenými v příslušných aktech Unie;
d)
veškeré ostatní zásahy, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
2. Komise provádí toto nařízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Financování podle tohoto nařízení, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být prováděno v souladu s příslušnými pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
4. Nejméně 81 % rozpočtových prostředků pro program LIFE musí být přiděleno na projekty podporované formou grantů na akce, nebo případně s vyžitím finančních nástrojů uvedených v odst. 1 písm. c).
Komise může tyto finanční nástroje začlenit do víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24, pokud splňují podmínku hodnocení ex ante podle čl. 140 odst. 2 písm. f) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Na integrované projekty může být přiděleno nejvýše 30 % rozpočtových prostředků pro granty na akce v souladu s článkem 4. Tento maximální podíl bude přezkoumán v rámci hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a), které bude případně provázeno legislativním návrhem.
Článek 18
Projekty
Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:
a)
pilotní projekty;
b)
demonstrační projekty;
c)
projekty využívající osvědčené postupy;
d)
integrované projekty;
e)
projekty technické pomoci;
f)
projekty budování kapacit,
g)
přípravné projekty;
h)
informační projekty, projekty zaměřené na zvyšování informovanosti a projekty zaměřené na šíření osvědčených postupů;
i)
veškeré ostatní projekty, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 19
Kritéria způsobilosti a přidělení a výběr projektů
1. Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat kritéria způsobilosti vycházející z definic stanovených v článku 2 a následující kritéria přidělení:
a)
je v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z obecných cílů programu LIFE stanovených v článku 3 a specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 9, tematických priorit uvedených v příloze III nebo specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 13;
b)
zajišťuje nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné a
c)
jejich provádění je řádně naplánováno.
2. Projekty mohou být přiděleny, pouze pokud splňují minimální požadavky kvality podle příslušných ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Projekty financované z programu LIFE v některé z prioritních oblastí nesmějí ohrožovat cíle v oblasti životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní a oblasti, a je-li to možné, musí podporovat spolupůsobení mezi různými cíli a zelené veřejné zakázky.
4. Komise zajistí zeměpisnou rovnováhu mezi integrovanými projekty orientačním přidělením alespoň tří integrovaných projektů, z nichž alespoň jeden patří do podprogramu pro životní prostředí a alespoň jeden do podprogramu pro oblast klimatu, každému členskému státu v průběhu programovacího období programu LIFE stanoveného v článku 1.
Integrované projekty se rozdělují s cílem splnit cíle stanovené v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. c) v každé z oblastí uvedených v čl. 2 písm. d).
S cílem posoudit soulad s ustanovením o uvolnění unijních, vnitrostátních nebo soukromých finančních prostředků uvedených v čl. 2 písm. d) musí být k návrhům integrovaných projektů přiložen:
a)
v první fázi postupu podávání žádostí: finanční plán a
b)
ve druhé fázi postupu podávání žádostí: alespoň jedno prohlášení o záměru, v němž je uveden rozsah, v jakém budou další příslušné unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje uvolněny, s upřesněním finančních zdrojů.
5. Komise zajistí v průběhu prvního víceletého pracovního programu zeměpisnou rovnováhu mezi jinými než integrovanými projekty předloženými v rámci podprogramu pro životní prostředí tím, že úměrně rozdělí finanční prostředky členským státům podle orientačních částek přidělených jednotlivým státům určených v souladu s kritérii stanovenými v příloze I. Pokud se orientační národní příděly neuplatní, projekty musí být vybírány výhradně na základě kvality.
6. Pokud je úhrn společného financování, které je nezbytné pro financování jiných než integrovaných projektů předložených určitým členským státem a uvedených na seznamu sestaveném Komisí na konci postupu výběru, nižší než je orientační částka přidělená tomuto členskému státu, použije Komise, jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, zůstatek tohoto vnitrostátního přidělení ke spolufinancování těch projektů předložených dalšími členskými státy, s výjimkou zámořských zemí a území, které představují největší příspěvek k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3.
Při předložení seznamu projektů pro společné financování Komise informuje Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu o tom, jak zohlednila kritéria přidělení prostředků stanovená v souladu s odstavci 4 a 5.
7. Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům. Komise zváží přidělení financování nadnárodním projektům i v případech, kdy byla přidělená orientační částka v jednom nebo více členských státech účastnících se těchto nadnárodních projektů překročena.
8. V průběhu prvního víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 1 000 000 EUR, pokud splňuje jedno z následujících kritérií:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2010, 2011 a 2012 podle článku 6 nařízení (ES) č. 614/2007 členským státem je nižší než 70 %;
b)
HDP členského státu na obyvatele byl v roce 2012 nižší než 90 % průměru Unie; nebo
c)
členský stát přistoupil k EU po 1. lednu 2013.
V průběhu druhého víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 750 000 EUR, pokud splňuje následující kritéria:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2014, 2015 a 2016 uvedeného v odstavci 5 je nižší než 70 %; a
b)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky členským státem pro roky 2014, 2015 a 2016 vzrostla ve srovnání s průměrnou mírou čerpání pro roky 2010, 2011 a 2012.
Aby byl členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, musí se zavázat, že zachová zdroje určené pro program LIFE, včetně např. počtu zaměstnanců, na úrovni, která není nižší než v roce 2012, po dobu trvání příslušného víceletého pracovního programu. Tento závazek se stanoví v plánu budování kapacit uvedeném v odstavci 9.
Odchylně od ustanovení o způsobilosti obsažených v prvním a druhém pododstavci a pro celou dobu trvání programu LIFE není členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, pokud jeho HDP na obyvatele v roce 2012 přesahoval 105 % průměru Unie. Financování projektů budování kapacit se omezí na jeden projekt na členský stát v jednom víceletém pracovním programu.
9. Komise stanoví zrychlený postup přidělování pro všechny projekty budování kapacit. Žádosti týkající se těchto projektů budování kapacit mohou být podávány od 23. prosince 2013 Musí vycházet z plánu budování kapacit schváleného členským státem a Komisí, v němž jsou uvedeny zásahy, které mají být financovány z programu LIFE s cílem rozvíjet schopnost členského státu podávat úspěšně žádosti o financování pro projekty v podprogramu pro životní prostřední a podprogramu pro oblast klimatu. Tato opatření mohou zahrnovat mimo jiné:
a)
nábor nových zaměstnanců a školení pro vnitrostátní nebo regionální kontaktní místa programu LIFE;
b)
usnadňování výměny zkušeností a osvědčených postupů a podporu šíření a využívání výsledků projektů v rámci programu LIFE;
c)
přístupy „školení školitelů“;
d)
programy vysílání a výměny mezi veřejnými orgány v členských státech, zejména výměnné aktivity vysoké kvality.
Zásahy v rámci plánu budování kapacit mohou zahrnovat získávání odborníků k ad hoc řešení nedostatku technických kapacit a kapacit pro zpracování, ale nesmějí zahrnovat získávání odborníků, jejichž primární funkcí je vypracovávání návrhů pro předkládání v rámci každoroční výzvy k předkládání návrhů.
V plánu budování kapacit se rovněž uvedou odhadované náklady těchto zásahů.
Článek 20
Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty
1. Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 může dosahovat:
a)
po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu až 60 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
b)
po dobu trvání druhého víceletého pracovního programu až 55 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
c)
po celou dobu trvání programu LIFE:
i)
až 60 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. d), e) a g);
ii)
pokud je splněn bod iii), až 60 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí;
iii)
až 75 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů podle směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;
iv)
až 100 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. f).
2. Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.
Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
3. Náklady na nákup pozemků se považují za způsobilé pro financování projektů uvedených v článku 18 z prostředků Unie za předpokladu, že:
a)
nákup přispěje ke zlepšení, k udržení a k obnově celistvosti sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, včetně lepšího propojení vytvořením koridorů nebo spojovacích ostrůvků nebo jiných prvků zelené infrastruktury;
b)
nákup pozemku je jedinou nebo nákladově nejefektivnější možností, jak dosáhnout požadovaného ochranného výsledku;
c)
koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 11, 14 nebo 15, a
d)
dotyčné členské státy převodem nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé postoupení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody.
Článek 21
Granty na provozní náklady
1. Granty na provozní náklady poskytují podporu na určité provozní a administrativní náklady neziskových subjektů, které sledují cíl, který je v obecném zájmu Unie, jsou činné zejména v oblasti životního prostředí nebo klimatu a podílejí se na rozvoji, provádění a kontrole dodržování politiky a právních předpisů Unie.
2. Maximální míra spolufinancování grantů na provozní náklady uvedených v odstavci 1 z prostředků Unie činí 70 % způsobilých nákladů.
Článek 22
Ostatní druhy činností
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje zahájení, provádění a začleňování politik a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:
a)
informační a komunikační činnosti včetně kampaní na zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž společnou komunikaci o politických prioritách Unie, jakož i o stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu;
b)
studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;
c)
přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů;
d)
semináře, konference a setkání;
e)
vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;
f)
veškeré ostatní činnosti, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 23
Příjemci
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány veřejné a soukromé subjekty.
Aby se zajistila viditelnost programu LIFE, propagují příjemci program LIFE a výsledky svých projektů, přičemž vždy uvedou podporu získanou od Unie. Logo programu LIFE zobrazené v příloze II se použije pro všechny komunikační činnosti a uvede se na informačních tabulích na strategických místech viditelných pro veřejnost. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu LIFE nese logo programu LIFE, nestanoví-li Komise jinak.
KAPITOLA 2
Prováděcí opatření
Článek 24
Víceleté pracovní programy
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijímá víceleté pracovní programy pro program LIFE. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky.
2. Každý víceletý pracovní program stanoví v souladu s obecnými cíli stanovenými v článku 3:
a)
rozdělení prostředků v rámci každého podprogramu mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování podle čl. 9 odst. 3 a čl. 17 odst. 4 a 5. Neprovede se žádné další předběžné rozdělení prostředků na projekty financované formou grantů na akce mezi jednotlivé prioritní oblasti nebo v rámci těchto oblastí s výjimkou projektů technické pomoci a projektů budování kapacit;
b)
témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III projektů, které mají být financovány po dobu trvání víceletého pracovního programu;
c)
kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu v souladu s ukazateli výkonnosti podle čl. 3 odst. 3 a specifickými cíli každé prioritní oblasti uvedenými v článcích 10, 11, 12, 14, 15 a 16;
d)
odbornou metodiku pro postup výběru projektů a kritéria výběru a přidělení grantů v souladu s články 2 a 19 tohoto nařízení a příslušnými ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu.
3. V rámci víceletých pracovních programů Komise zveřejní každoročně výzvy k předkládání návrhů pro prioritní oblasti uvedené v čl. 9 odst. 1 a v článku 13. Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy projektů uvedené v článku 18.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů provede revizi víceletého pracovního programu nejpozději při hodnocení programu LIFE v polovině období. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Článek 25
Způsoby provádění
Komise provádí činnosti k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení podle způsobů provádění stanovených v článku 58 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména přímého nebo nepřímého řízení Komisí na centrální úrovni nebo společného řízení s mezinárodními organizacemi.
Článek 26
Správní a technická pomoc
Finanční prostředky vyčleněné na program LIFE mohou zahrnovat také nezbytné výdaje související s činnostmi v oblasti přípravy, sledování, kontroly, auditu, komunikace a hodnocení, jež jsou přímo potřebné pro řízení programu LIFE a dosažení jeho obecných cílů stanovených v článku 3.
Komise pravidelně a ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE pořádá semináře a setkání, zveřejňuje seznamy projektů financovaných v rámci programu LIFE nebo podniká jiné činnosti k usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů ke všem projektům, šíření a předávání výsledků projektu v celé Unii. Za tímto účelem Komise provádí činnosti, jejichž cílem je šíření výsledků projektu mezi příjemce prostředků z programu LIFE a další strany, případně se zvláštním zaměřením na členské státy s nízkým využíváním finančních prostředků programu LIFE, a usnadňuje komunikaci a spolupráci mezi ukončenými nebo pokračujícími projekty a příjemci v rámci nových projektů, žadateli nebo zúčastněnými subjekty ve stejné oblasti.
Komise rovněž pořádá alespoň jednou za dva roky specifické semináře, setkání nebo případně jiné typy činností s cílem usnadnit výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů při navrhování, přípravě a provádění integrovaných projektů, jakož i hodnocení účinnosti pomoci poskytované formou projektů technické pomoci. Do těchto činností zapojí vnitrostátní nebo regionální správní orgány, které spravují jiné finanční prostředky Unie, a další relevantní zúčastněné subjekty.
Článek 27
Sledování a hodnocení
1. Komise pravidelně sleduje provádění programu LIFE (a jeho podprogramů), včetně výše výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, a podává o něm zprávu. Hodnotí také spolupůsobení mezi programem LIFE a ostatními doplňkovými programy, a zejména mezi jeho podprogramy. Komise vypočte orientační částky přidělené jednotlivým státům v souladu s kritérii stanovenými v příloze I pro dobu trvání druhého víceletého programu, a to výlučně pro účely porovnání výkonnosti členských států.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů tyto zprávy:
a)
do 30. června 2017 externí a nezávislou hodnotící zprávu programu LIFE (a jeho podprogramů) v polovině období za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření, jež zahrne mimo jiné kvalitativní a kvantitativní aspekty jeho provádění, výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, dosaženou míru spolupůsobení mezi cíli, jeho doplňkovost s ostatními relevantními programy Unie, plnění cílů u všech opatření (pokud možno na úrovni výsledků a dopadů), účinnost využívání prostředků a unijní přidanou hodnotu programu. Hodnotící zpráva v polovině období bude rovněž obsahovat kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu LIFE ke stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES. Hodnocení se dále zaměří na prostor pro zjednodušení, na jeho vnitřní a vnější soudržnost, na to, zda jsou všechny cíle programu nadále relevantní, a na to, jak daná opatření v rámci programu LIFE přispívají k dosažení cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a k udržitelnému rozvoji. Zohlední výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu programu LIFE+. Hodnotící zpráva v polovině období je doplněna připomínkami Komise včetně jejího vyjádření ke způsobu, jakým mají být zjištění hodnocení v polovině období zohledněna při provádění programu LIFE, a zejména v jakém rozsahu je třeba změnit tematické priority stanovené v příloze III.
Hodnotící zpráva v polovině období musí obsahovat důkladné posouzení rozsahu a kvality poptávky, plánování a provádění integrovaných projektů nebo k ní takové hodnocení musí být přiloženo. Zvláštní důraz se klade na dosažený nebo očekávaný úspěch integrovaných projektů při mobilizaci jiných prostředků Unie, zejména s ohledem na výhody plynoucí z posílené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie, na rozsah, v jakém jsou zapojeny zúčastněné subjekty, a na rozsah, v jakém integrované projekty zahrnují nebo mají zahrnovat předchozí projekty v rámci programu LIFE+.
b)
do 31. prosince 2023 externí nezávislou hodnotící zprávu ex post o provádění a výsledcích programu LIFE (a jeho podprogramů), jež zahrne i výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti a hodnocení, do jaké míry program LIFE jako celek a každý z jeho podprogramů dosáhly stanovených cílů, jaké míry spolupůsobení mezi různými cíli bylo dosaženo a jakým způsobem se program LIFE podílel na plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020. Hodnotící zpráva ex post rovněž uvede, do jaké míry se podařilo začlenit cíle v oblasti životního prostředí a klimatu do dalších politik Unie, a v co největší míře posoudit, jakého hospodářského prospěchu bylo dosaženo pomocí programu LIFE a jaký dopad a přínos měl program pro zapojené komunity.
3. Výsledky hodnocení provedených na základě tohoto článku Komise zpřístupní veřejnosti.
Článek 28
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu LIFE obdrželi prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (25) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3. Příjemci finanční pomoci Unie v souvislosti s každým projektem uchovávají pro využití Komisí po dobu pěti let od poslední platby veškeré podklady týkající se výdajů na tento projekt.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 je Komisi svěřena na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 a čl. 9 odst. 2 a 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 31
Zrušení
Nařízení (ES) č. 614/2007 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 32
Přechodná opatření
1. Aniž je dotčen čl. 31 první pododstavec, opatření zahájená před 1. lednem 2014 na základě nařízení (ES) č. 614/2007 se uvedeným nařízením řídí i nadále až do svého ukončení a musí splňovat technická ustanovení, která jsou v něm vymezena. Výbor uvedený v čl. 30 odst. 1 tohoto nařízení nahrazuje výbor uvedený v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 614/2007 od 23. prosince 2013
2. Finanční prostředky přidělené na program LIFE mohou zahrnovat také výdaje na technickou a správní pomoc, a to včetně výdajů na povinné sledování, komunikaci a hodnocení vyžadované nařízením (ES) č. 614/2007 po skončení jeho platnosti, aby byl zajištěn přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE.
3. Částky potřebné v rámci finančního krytí na opatření v oblasti sledování, komunikace a auditu v období po 31. prosinci 2020 se považují za potvrzené, pouze jsou-li v souladu s finančním rámcem platným ode dne 1. ledna 2021.
4. Prostředky spojené s účelově vázanými příjmy, které pocházejí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek podle nařízení (ES) č. 614/2007, se použijí v souladu s článkem 21 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k financování programu LIFE.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.