KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 807/2014
af 11. marts 2014
om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om indførelse af overgangsbestemmelser
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 2, stk. 3, artikel 14, stk. 5, artikel 16, stk. 5, artikel 19, stk. 8, artikel 22, stk. 3, artikel 28, stk. 10 og 11, artikel 29, stk. 6, artikel 30, stk. 8, artikel 33, stk. 4, artikel 34, stk. 5, artikel 35, stk. 10, artikel 36, stk. 5, artikel 45, stk. 6, artikel 47, stk. 6, og artikel 89, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EU) nr. 1305/2013 fastsættes de generelle regler, der gælder for Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne finansieret gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og som supplerer de fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, som er fastsat i del 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (2). Der bør fastsættes supplerende regler hertil.
(2)
Medlemsstaterne bør indføre og anvende særlige betingelser for unge landbrugeres adgang til støtte, hvis de ikke etablerer sig som eneste driftsleder. For at sikre lige behandling af støttemodtagere, uanset under hvilken retlig form de vælger at etablere deres bedrift, bør det fastsættes, at betingelserne for, at en juridisk person eller anden form for partnerskab kan anses for at være en »ung landbruger«, bør svare til de betingelser, der gælder for en fysisk person. Der bør fastsættes en henstandsperiode, der er tilstrækkelig lang til at give unge landbrugere mulighed for at erhverve de nødvendige kvalifikationer.
(3)
For at sikre, at udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter med støtte fra ELFUL defineres og afgrænses klart i forhold til lignende aktioner under andre af Unionens ordninger, og samtidig tage hensyn til de forskellige nationale forhold, bør medlemsstaterne definere varigheden og indholdet af sådanne ordninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. Indholdet bør fokusere på de områder, der er tæt forbundet med gennemførelsen af Unionens prioriteter for udvikling af landdistrikterne.
(4)
Der bør fastsættes bestemmelser om, hvilke producentsammenslutninger og typer af foranstaltninger der kan modtage støtte under markedsføringskomponenten i kvalitetsordningsforanstaltningen, og opstilles betingelser, der forhindrer konkurrencefordrejning og forskelsbehandling af visse produkter og udelukker støtte til varemærker.
(5)
Den forretningsplan, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, bør indeholde tilstrækkelige elementer til at gøre det muligt at vurdere, i hvor høj grad målene for den valgte foranstaltning er nået. For at sikre ligebehandling af støttemodtagere i hele Unionen og for at lette overvågning, bør det kriterium, der anvendes til at fastsætte de tærskler, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i nævnte forordning, være landbrugsbedriftens produktionskapacitet.
(6)
Der bør fastsættes miljømæssige minimumskrav, som skal overholdes ved skovrejsning på landbrugsarealer for at sikre, at der ikke sker uhensigtsmæssig skovrejsning på følsomme levesteder, herunder i områder af stor landskabsmæssig værdi, og at der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaændringer. I områder, der er udpeget som Natura 2000-områder, bør skovrejsningen være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder. Der bør lægges særlig vægt på visse områders miljømæssige behov, som f.eks. forebyggelse af jorderosion. Der bør fastsættes strengere regler for skovrejsning, som fører til etablering af større skove, så der tages højde for de virkninger, disse foranstaltninger i kraft af deres omfang har på økosystemet og for at sikre, at reglerne er i overensstemmelse med målene for strategien for grøn infrastruktur (3) og EU's nye skovstrategi (4).
(7)
De betingelser, der stilles vedrørende forpligtelser til at ekstensivere husdyrbrug, opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, og bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, bør sikre, at forpligtelserne defineres i overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne, og særlig behovet for at sikre beskyttelsen af landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, herunder vand, jordbunden og den genetiske diversitet.
(8)
Det bør defineres, hvilke aktiviteter der kan være berettiget til støtte til bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer i landbruget samt bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer.
(9)
For at udelukke dobbeltfinansiering af klima- og miljøvenlige landbrugsmetoder og tilsvarende metoder efter artikel 43 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5), undgå konkurrencefordrejning blandt landbrugere og en sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL-midler bør det fastsættes, at de yderligere omkostninger og det indkomsttab, der skyldes anvendelsen af disse metoder, fratrækkes de relevante betalinger.
(10)
Det er nødvendigt at definere de områder, hvor der indgås dyrevelfærdsforpligtelser for at tilvejebringe opgraderede standarder for produktionsmetoderne. Herved bør det undgås, at forpligtelserne vedrørende dyrevelfærd overlapper med standardlandbrugspraksis og særlig med vaccination for at forebygge sygdomme.
(11)
Det bør præciseres, hvilke korte forsyningskæder og lokale markeder der kan ydes støtte til. For at gøre det muligt klart at skelne mellem de to, bør de korte forsyningskæder defineres med antallet af mellemled som kriterium, mens kriteriet for at definere lokale markeder, medmindre der fremlægges et overbevisende alternativt kriterium, bør være afstanden i kilometer fra landbrugsbedriften, idet der tages hensyn til særlige geografiske træk ved det pågældende område. Samarbejde mellem små aktører bør være koncentreret om at overvinde de almindelige ulemper, som fragmenteringen i landdistrikterne forårsager. Foranstaltningen bør derfor begrænses til mikrovirksomheder og fysiske personer, som skal til at starte en mikrovirksomhed på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte. For at sikre en sammenhængende tilgang i gennemførelsen af samarbejdsforanstaltningen bør der under denne foranstaltning kun ydes støtte til markedsføringsaktiviteter med forbindelse til korte forsyningskæder og lokale markeder.
(12)
For at sikre, at bidrag i forbindelse med renter på kommercielle lån optaget af gensidige fonde, jf. artikel 38, stk. 3, litra b), og artikel 39, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1305/2013, fastholdes på et passende niveau, bør disse kommercielle lån have en løbetid på mindst et og højst fem år.
(13)
For at sikre effektiv anvendelse af ELFUL's ressourcer bør visse typer udgifter i forbindelse med leasingkontrakter, udlejerens fortjeneste, refinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringspræmier udelukkes fra støtte. For at tage hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, hvad angår finansielle og udviklingsmæssige betingelser i landbrugssektoren, og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL's ressourcer, bør det kræves, at medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definerer betingelserne for, at brugt udstyr kan være støtteberettiget. I overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne bør kun investeringer inden for vedvarende energi med høj energieffektivitet og gode miljøresultater modtage ELFUL-støtte. Til dette formål bør medlemsstaterne fastsætte minimumskriterier for energieffektivitet. Medlemsstaterne bør sikre, at de gældende bæredygtighedskriterier for bioenergi er opfyldt. Medlemsstaterne bør også støtte overgangen fra første til anden generation af biobrændstoffer og fremme en større produktion af avancerede biobrændstoffer, som skaber store drivhusgasbesparelser med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, og som ikke er i direkte konkurrence med landbrugsarealer til fødevare- og foderproduktion.
(14)
Der bør fastsættes betingelser for omlægning eller justering af forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og de situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling af støtten, bør defineres. Det bør sikres, at omlægning eller justering af forpligtelser kun er mulig i tilfælde, hvor forpligtelsens miljømål fastholdes eller styrkes.
(15)
Der bør fastsættes bestemmelser om overgangen fra støtte til udvikling af landdistrikterne efter Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (6), eller i Kroatiens tilfælde Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 (7), til støtte efter forordning (EU) nr. 1305/2013. Under hensyntagen til, at der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1310/2013 (8) allerede er indført en række overgangsbestemmelser for udvikling af landdistrikterne, bør denne forordning fastsætte betingelserne for, at udgifter i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan være støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne forordning bør også tilpasse datoerne for indgivelse af efterfølgende evalueringer af programmerne samt sammenfatninger af evalueringerne, så der tages hensyn til de overgangsbestemmelser for gennemførelsen af programmer fra programmeringsperioden 2007-2013 i 2014, der blev indført artikel 1 i forordning (EU) nr. 1310/2013.
(16)
Eftersom forordning (EU) nr. 1305/2013 erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005, bør gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1698/2005, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (9), ophæves. Forordning (EF) nr. 1974/2006 bør derfor ophæves.
(17)
I betragtning af, at programmeringsperioden 2014-2020 allerede vil være begyndt på tidspunktet for offentliggørelsen af nærværende forordning i Den Europæiske Unions Tidende, er det nødvendigt så vidt muligt at begrænse forsinkelsen af dens ikrafttræden. Den bør derfor træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse og anvendes fra den første dag i programmeringsperioden 2014-2020, den 1. januar 2014 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
Anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes:
1)
supplerende bestemmelser til forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår:
a)
unge landbrugere
b)
udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
c)
kvalitetsordninger - markedsføring
d)
bedrifts- og erhvervsudvikling
e)
skovrejsning og etablering af skovområder
f)
foranstaltninger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug
g)
bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
h)
udelukkelse af dobbeltfinansiering
i)
dyrevelfærd
j)
samarbejde
k)
kommercielle lån til gensidige fonde
l)
investeringer
m)
omdannelse eller justering af forpligtelser
n)
udvidede eller ny forpligtelser.
2)
særlige overgangsregler om betingelserne for, at støtte, som Kommissionen har godkendt efter forordning (EF) nr. 1698/2005, eller for Kroatiens vedkommende efter forordning (EF) nr. 1085/2006, kan indgå i støtte ydet efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder for Kroatiens vedkommende støtte til teknisk bistand.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL REGLERNE FOR FORANSTALTNINGER TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE
Artikel 2
Ung landbruger
1. Medlemsstaterne skal opstille og anvende særlige betingelser for adgang til støtte i tilfælde, hvor en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 ikke etablerer sig som eneste driftsleder, uanset bedriftens retlige form. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder. I alle tilfælde skal de unge landbrugere have kontrollen over bedriften.
2. Når ansøgningen om støtte vedrører en bedrift, der ejes af en juridisk person, skal en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 udøve faktisk og varig kontrol over den juridiske person, for så vidt angår beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Når flere fysiske personer, herunder en eller flere personer, der ikke er ung(e) landbruger(e), deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger være i stand til at udøve denne faktiske og varige kontrol enten alene eller i forening med andre landbrugere.
Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person (alene eller sammen med andre), gælder kravene i første afsnit for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
3. Alle de elementer i definitionen af en ung landbruger, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal være opfyldt på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte efter nævnte forordning. Dog kan der bevilliges en henstandsperiode på ikke over 36 måneder fra datoen for den individuelle støtteafgørelse for støttemodtagerens opfyldelse af betingelserne i forbindelse med erhvervelse af de faglige kvalifikationer, der er fastsat i programmet for udvikling af landdistrikterne.
Artikel 3
Udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
Medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definere varigheden og indholdet af de kortvarige udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Sådanne ordninger og besøg skal især fokusere på bæredygtige metoder inden for landbrug og skovbrug og/eller teknologi, landbrugsdiversificering, landbrug der deltager i korte forsyningskæder, udvikling af nye forretningsmuligheder og ny teknologi samt forbedring af skovenes modstandsdygtighed.
Artikel 4
Kvalitetsordninger - markedsføring
1. Producentsammenslutninger, der modtager støtte efter artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal uanset deres retlige form være enheder, som forener aktører, der deltager i en kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning, for et specifikt produkt, der er omfattet af en af disse ordninger.
2. De aktiviteter, der er støtteberettigede i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal have følgende karakteristika:
a)
de har til formål at tilskynde forbrugerne til at købe de produkter, der er omfattet af den kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, som der ydes støtte til deltagelse i inden for rammerne af programmet for udvikling af landdistrikterne, og
b)
de skaber opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvalitet, særlige produktionsmetoder og høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende kvalitetsordning.
3. Støtteberettigede aktiviteter må ikke tilskynde til forbrug af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (10), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (11), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (12) og del II, afsnit II, kapitel I, afdeling 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (13) med hensyn til vin. Produktets oprindelse kan angives, hvis oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
4. Der skal ikke ydes støtte i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til oplysningskampagner og markedsføring vedrørende varemærker.
Artikel 5
Bedrifts- og erhvervsudvikling
1. Forretningsplanen efter artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
I tilfælde af igangsætningsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der er nødvendige for udvikling af bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
b)
I tilfælde af støtte til virksomhedsetablering for ikke-landbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter:
i)
udgangssituationen for den person eller mikrovirksomhed eller lille virksomhed, der ansøger om støtte
ii)
milepæle og mål for den pågældende persons, bedrifts, mikrovirksomheds eller lille virksomheds udvikling af nye aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er nødvendige for personens, bedriftens, mikrovirksomhedens eller den lille virksomheds udvikling af aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
c)
I tilfælde af etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, som kunne bidrage til at opnå økonomisk levedygtighed, såsom investeringer, uddannelse og samarbejde.
2. Medlemsstaterne skal definere de tærskler, der er omhandlet i tredje afsnit i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, i forhold til bedriftens kapacitet målt i standard output som fastsat i artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (14) eller tilsvarende.
Artikel 6
Skovrejsning og etablering af skovområder
Følgende miljømæssige mindstekrav gælder i forbindelse med den foranstaltning om skovrejsning og etablering af skovområder, som er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013:
a)
ved valget af, hvilke arter der skal plantes, på hvilke arealer og med hvilke metoder, skal det undgås, der sker uhensigtsmæssig skovrejsning i følsomme habitater, såsom tørvemoser og vådområder, og at der opstår negative virkninger på arealer af stor økologisk værdi, herunder arealer, der anvendes til landbrug af høj naturværdi. På områder, der er udpeget som Natura 2000-områder i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (16), tillades kun skovrejsning, der stemmer overens med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder og er aftalt med den myndighed i medlemsstaten, som har ansvar for gennemførelsen af Natura 2000
b)
ved valget af træernes arter, sorter, økotyper og herkomst skal der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaforandringer og naturkatastrofer og til det pågældende områdes biotiske, pedologiske og hydrologiske tilstand, såvel som til arternes potentielle invasive karakter under lokale forhold som defineret af medlemsstaterne. Støttemodtageren har som minimum pligt til at beskytte og pleje skoven i løbet af den periode, hvor der udbetales en præmie for tabt landbrugsindkomst og vedligeholdelse. Dette omfatter passende pleje og udtynding eller græsning til gavn for skovens fremtidige udvikling og for at regulere konkurrence med anden vegetation og undgå, at der opbygges brandfarligt materiale i underskoven. For hurtigtvoksende arter skal medlemsstaterne definere den korteste og længste levetid før fældning. Den korteste levetid må ikke være mindre end 8 år og må ikke overstige 20 år
c)
i tilfælde, hvor plantning af flerårige træagtige arter på grund af miljømæssige eller klimatiske forhold, herunder forringelse af miljøet, ikke kan forventes at føre til etablering af skovområder som defineret i gældende national lovgivning, kan medlemsstaten give støttemodtageren tilladelse til at etablere og vedligeholde andet træagtigt vegetationsdække. Støttemodtageren skal sikre det samme niveau af pleje og beskyttelse, som gælder for skove
d)
i tilfælde af skovrejsning, der fører til etablering af skov med et omfang, der overstiger en vis tærskel, som medlemsstaterne fastsætter, skal skovrejsningen bestå af enten:
i)
plantning af udelukkende økologisk tilpassede arter og/eller arter, som er modstandsdygtige over for klimaændringer i det pågældende biogeografiske område, som ifølge en vurdering af virkningerne ikke vil true biodiversiteten og økosystemtjenesterne eller have en negativ indvirkning på menneskers helbred, eller
ii)
plantning af en blanding af træarter, der omfatter enten:
-
mindst 10 % løvtræer pr. område, eller
-
mindst tre træarter eller -sorter, som hver især skal tegne sig for mindst 10 % af træerne i området.
Artikel 7
Miljø- og klimavenligt landbrug
1. De forpligtelser, som under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, indgås til ekstensivering af husdyrbrug, skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
hele bedriftens græsareal skal forvaltes og vedligeholdes således, at over- og undergræsning undgås
b)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, ved forpligtelser til at begrænse næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
2. Ved forpligtelser under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, til at opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, eller til at bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, skal det kræves:
a)
at der opdrættes lokale racer, der er genetisk tilpasset til et eller flere traditionelle produktionssystemer og er i fare for at gå tabt for landbruget, eller
b)
at plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset til de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion, bevares.
Følgende husdyrarter er støtteberettigede:
a)
kvæg
b)
får
c)
geder
d)
dyr af hestefamilien
e)
svin
f)
fugle.
3. Lokale racer anses for at være i fare for at gå tabt for landbruget, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
antallet af avlshundyr på nationalt plan er angivet
b)
dette antal og de angivne racers truede status er attesteret af et behørigt anerkendt, relevant videnskabeligt organ
c)
et behørigt anerkendt, relevant teknisk organ varetager registrering og ajourfører racestambogen.
d)
de pågældende organer skal have den nødvendige kompetence og viden til at identificere dyr af de truede racer.
Programmet for udvikling af landdistrikterne skal indeholde oplysninger om opfyldelsen af disse betingelser.
4. Plantegenetiske ressourcer betragtes som værende truet af genetisk erosion, når programmet for udvikling af landdistrikterne indeholder tilstrækkelige beviser for genetisk erosion på grundlag af videnskabelige resultater eller indikatorer for reduktionen af endemiske/oprindelige (lokale) sorter og deres populationsdiversitet samt eventuelt for ændringer i den fremherskende landbrugspraksis på lokalt plan.
5. Der må ikke ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til aktiviteter, der er omfattet at den type forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, som er omhandlet i stk. 1-4, i nærværende artikel.
Artikel 8
Bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
1. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet« inden for landbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet« inden for skovbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
c)
»bevarelse på bedriftsniveau«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
d)
»bevarelse uden for levestedet« betyder bevarelse af genetisk materiale i landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat
e)
»samling uden for levestedet« betyder en samling af genetisk materiale til landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat.
2. Foranstaltninger til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, hvortil der kan ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, og artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, kan omfatte følgende:
a)
målrettede aktioner: foranstaltninger til fremme af bevarelse på levestedet og bevarelse uden for levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, herunder webbaserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på bedriftsniveau, samt over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af de genetiske ressourcer i Unionens landbrug og skovbrug
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
Artikel 9
Udelukkelse af dobbeltfinansiering af landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og af tilsvarende metoder
1. Ved ydelse af støtte efter artikel 28, stk. 6, artikel 29, stk. 4, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, må der ved beregningen af støttebeløbet udelukkende tages hensyn til de yderligere omkostninger og tab af indkomst, der er forbundet med forpligtelser, som er mere vidtgående end den relevante obligatoriske metode i henhold til artikel 43 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
2. Når en klima- og miljøvenlig forpligtelse efter artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, som angår en metode opført i bilag IX, afsnit I, punkt 3 og 4, og afsnit III, punkt 7, til forordning (EU) nr. 1307/2013, eller enhver anden metode som tilføjes til nævnte bilag i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 43, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1307/2013, anmeldes som svarende til en eller flere metoder fastlagt efter artikel 43, stk. 2, i nævnte forordning, skal betalingen til forpligtelsen til at drive klima- og miljøvenligt landbrug efter artikel 28, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1305/2013 nedsættes med et fast beløb svarende til en del af den grønne betaling i medlemsstaten eller regionen for grøn praksis, jf. artikel 43, stk. 12, litra c) i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 10
Dyrevelfærd
Forpligtelser på dyrevelfærdsområdet, der er støtteberettigede i henhold til artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal indebære opgraderede standarder for produktionsmetoderne på et af følgende områder:
a)
vand, foder og pleje afpasset efter husdyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom øgede pladskrav, gulvarealer, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til fri luft
d)
undgåelse af at lemlæste og/eller kastrere dyr, eller i særlige tilfælde, hvor lemlæstelse eller kastrering anses for at være nødvendig, krav om brug af bedøvelsesmidler samt smertestillende antiinflammatorisk medicin eller medicinsk kastration.
Artikel 11
Samarbejde
1. Støtte til etablering og udvikling af korte forsyningskæder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, må kun omfatte forsyningskæder med højst et mellemled mellem landbrugeren og forbrugeren.
2. Støtte til etablering og udvikling af lokale markeder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal ydes for markeder, for hvilke:
a)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en radius i kilometer fra den landbrugsbedrift, produktet stammer fra, inden for hvilken forarbejdningsaktiviteter og salg til den endelige forbruger skal finde sted, eller
b)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en overbevisende alternativ definition.
3. I forbindelse med samarbejde, der støttes efter artikel 35, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal »små aktører« forstås som mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17) eller fysiske personer, der ikke udøver økonomisk aktivitet på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte.
4. De salgsfremstød, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1305/2013, er kun støtteberettigede, for så vidt angår korte forsyningskæder og lokale markeder, der opfylder kriterierne i nærværende artikels stk. 1 og 2.
Artikel 12
Kommercielle lån til gensidige fonde
Hvis midlerne til de finansielle godtgørelser, som de gensidige fonde, der er omhandlet i artikel 38 og 39 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal betale, stammer fra et kommercielt lån, skal lånets løbetid være på mellem 1 og 5 år.
Artikel 13
Investeringer
Ved anvendelse af artikel 45 i forordning (EU) nr. 1305/2013 gælder følgende:
a)
i tilfælde af leasing er andre omkostninger i tilknytning til leasingkontrakten, såsom leasinggivers fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, ikke støtteberettigede
b)
medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne fastsætte, på hvilke betingelser anskaffelse af brugt udstyr kan anses som en støtteberettiget udgift
c)
medlemsstaterne skal kræve overholdelse af minimumsstandarder for energieffektivitet, når der ydes støtte til investeringer i infrastrukturer for vedvarende energi, der forbruger eller producerer energi, når der findes sådanne standarder på nationalt plan
d)
investeringer i anlæg, hvis primære formål er at producere elektricitet fra biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre der anvendes en minimumsprocent af varmeenergi, som fastsættes af medlemsstaterne
e)
medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer af anlæg. Støtte til bioenergiprojekter må kun ydes til bioenergi, som opfylder gældende bæredygtighedskriterier fastsat i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (18). Den strategiske miljøvurdering i programmet for udviklingen af landdistrikterne skal omfatte en generel vurdering heraf.
Artikel 14
Omdannelse eller tilpasning af forpligtelser
1. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse efter artikel 28, 29, 33 eller 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 omdannes til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
de pågældende forpligtelser indgår i det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne.
En ny forpligtelse skal indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor længe den oprindelige forpligtelse allerede er gennemført.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at forpligtelser efter artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 tilpasses i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Støttemodtageren skal opfylde den tilpassede forpligtelse for den resterende del af den oprindelige forpligtelsesperiode.
Tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
Artikel 15
Situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling
1. Hvis støttemodtageren i løbet af gyldighedsperioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden eller erstatte den oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse. Det samme gælder i tilfælde, hvor det areal, der er omfattet af forpligtelsen, udvides inden for bedriften.
2. En forpligtelse må kun udvides til at dække yderligere arealer som omhandlet i paragraf 1 på følgende betingelser:
a)
det tjener forpligtelsens miljømål
b)
det er berettiget i henseende til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
det forringer ikke den effektive kontrol med opfyldelsen af betingelserne for ydelsen af støtte.
Forpligtelsens oprindelige løbetid skal overholdes.
3. En ny forpligtelse kan indgås for at erstatte en bestående forpligtelse som omhandlet i paragraf 1 på betingelse af, at den ny forpligtelse omfatter hele det pågældende areal, og at vilkårene ikke er mindre krævende end i den oprindelige forpligtelse.
Når den oprindelige forpligtelse erstattes af en ny, skal den nye forpligtelse indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor stor en andel af den oprindelige forpligtelse der allerede er gennemført.
KAPITEL III
OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 16
Udgifters støtteberettigelse
1. Udgifter til retlige forpligtelser, som er indgået over for støttemodtagere i løbet af programmeringsperioden 2007-2013 inden for rammerne af foranstaltninger efter artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2015, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2015.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i det pågældende program for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020,
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag I til denne forordning, finder anvendelse
c)
Medlemsstaterne sikrer, at de relevante overgangsforanstaltninger klart kan identificeres i deres forvaltnings- og kontrolsystemer.
Artikel 17
Kroatien
1. Udgifter til retlige forpligtelser over for støttemodtagere i Kroatien, som er indgået under instrumentet til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (IPARD) til operationer under foranstaltninger efter artikel 171, stk. 3, litra b), stk. 4, litra a) og b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2007 (19), er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2016, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 718/2007 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2016.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i programmet for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag II til denne forordning, finder anvendelse
c)
Kroatien sikrer, at de relevante overgangsoperationer klart kan identificeres i dets forvaltnings- og kontrolsystemer.
3. Udgifter, som afholdes efter den 31. december 2013 i forbindelse med operationer, der er nødvendige for afslutning af IPARD-programmet, og den efterfølgende evaluering som omhandlet i artikel 191 i forordning (EF) nr. 718/2007, er berettiget til støtte under ELFUL, under programmets komponent for teknisk bistand i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at programmet indeholder en bestemmelse om sådanne udgifter.
Artikel 18
Efterfølgende evaluering
1. Den efterfølgende vurdering, der er omhandlet i artikel 86, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, indgives til Kommissionen senest den 31. december 2016.
2. Sammenfatningen af efterfølgende evalueringer, der er omhandlet i artikel 87 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være afsluttet senest den 31. december 2017.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1974/2006 ophæves.
Den finder fortsat anvendelse på operationer, der gennemføres i henhold til programmer, som Kommissionen har godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 inden den 1. januar 2014.
Artikel 20
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 807/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10, čl. 28 odst. 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst. 6, čl. 47 odst. 6 a článek 89 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví obecná pravidla podpory, kterou Unie poskytuje na rozvoj venkova prostřednictvím financování z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), čímž doplňuje obecná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech obsažená v části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2). Měla by být přijata doplňující pravidla.
(2)
Členské státy by měly zavést a používat konkrétní podmínky pro přístup k podpoře v případě mladých zemědělců, kteří nezačínají působit jako jediný vedoucí zemědělského podniku. Pro zajištění rovného zacházení s příjemci bez ohledu na právní formu, již si zvolí pro zřízení svého zemědělského podniku, by mělo být stanoveno, že podmínky, za nichž lze právnickou osobu nebo jinou formu partnerství považovat za „mladého zemědělce“, by měly být rovnocenné podmínkám platným pro fyzickou osobu. Měla by být stanovena dostatečně dlouhá doba odkladu, která by mladým zemědělcům umožnila získat potřebnou kvalifikaci.
(3)
S cílem zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podporované z EZFRV budou jasně vymezeny a odlišeny od podobných opatření v rámci jiných režimů Unie, a zároveň s cílem přihlédnout k rozmanitosti vnitrostátních situací by členské státy měly ve svých programech rozvoje venkova vymezit dobu trvání a obsah takových programů a návštěv. Obsah by měl být zaměřen na určité oblasti, které úzce souvisejí s plněním prioritních cílů Unie v oblasti rozvoje venkova.
(4)
Měla by být stanovena pravidla, která by upřesnila charakteristické prvky seskupení producentů a typů akcí, na něž lze získat podporu v rámci propagační složky opatření týkajícího se režimů jakosti, podmínky bránící narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých produktů a podmínky vyloučení obchodních značek ze získání podpory.
(5)
Podnikatelské plány podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 by měly obsahovat prvky, které budou dostačovat k posouzení splnění cílů vybrané operace. S cílem zajistit rovné zacházení s příjemci v celé Unii a usnadnit monitorování by měl být jako kritérium pro stanovení prahových hodnot podle čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení použit produkční potenciál zemědělského podniku.
(6)
Měly by být stanoveny minimální environmentální požadavky, které musí být splněny při zalesňování zemědělské půdy, aby se zajistilo, že nedojde k nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty, a že bude zohledněna odolnost vůči změně klimatu. Na stanovištích Natura 2000 by zalesňování mělo být v souladu s cíli správy daného místa. Zvláštní pozornost by měla být věnována zvláštní potřebám ochrany životního prostředí v určitých lokalitách, např. prevenci eroze půdy. Měla by být stanovena přísnější opatření pro případy zalesňování vedoucího k vytvoření rozlehlejších lesů, aby se zohlednil dopad rozsahu takových operací na ekosystémy a zajistilo se, že budou splňovat cíle strategie zelené infrastruktury (3) a nové strategie EU v oblasti lesnictví (4).
(7)
Podmínky, které se vztahují k závazkům extenzifikace chovu hospodářských zvířat nebo chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, a k ochraně rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, by měly zajistit vymezení závazků v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména s potřebou zajistit ochranu krajiny a jejích prvků, přírodních zdrojů, včetně vody, půdy a genetické rozmanitosti.
(8)
Měly by být definovány činnosti, které mohou být způsobilé k získání podpory na ochranu a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů v zemědělství a na zachování a podporu genetických zdrojů v lesnictví.
(9)
S cílem zabránit dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných opatření uvedených v článku 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) a s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci a zajistit řádné finanční řízení prostředků z EZFRV by mělo být stanoveno, že se od příslušných plateb odečtou dodatečné náklady a ušlé příjmy související s těmito postupy.
(10)
Měly by být vymezeny oblasti, v nichž by závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat zajistily vyšší standardy produkčních metod. Při tom by mělo být zajištěno, že se tyto závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebudou překrývat s běžnými zemědělskými postupy, zejména s očkováním za účelem prevence onemocnění.
(11)
Mělo by být upřesněno, na jaké krátké dodavatelské řetězce a místní trhy lze poskytovat podporu. S cílem umožnit jasné rozlišení krátkého dodavatelského řetězce od místního trhu by se jako kritérium pro vymezení krátkého dodavatelského řetězce měl používat počet zprostředkovatelů, zatímco pro vymezení místního trhu by se jako kritérium měla použít vzdálenost od zemědělského podniku stanovená v kilometrech s ohledem na konkrétní geografickou situaci dané oblasti, není-li stanoveno jiné přesvědčivé kritérium. Spolupráce malých hospodářských subjektů by měla být jasně zaměřena na překonání obecných nevýhod způsobených roztříštěností ve venkovských oblastech. Měla by proto být omezena na mikropodniky a na fyzické osoby, které se v době podání žádosti o podporu chystají založit mikropodnik. S cílem zajistit koherentní přístup k provádění opatření spolupráce by se v rámci tohoto opatření měla podporovat pouze propagační činnost související s krátkými dodavatelskými řetězci a místními trhy.
(12)
S cílem zajistit zachování příspěvků souvisejících s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemnými fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013 na přiměřené úrovni by měly tyto komerční půjčky trvat minimálně jeden rok a maximálně pět let.
(13)
S cílem zajistit účinné využívání prostředků z EZFRV by měly být z podpory vyňaty některé druhy výdajů souvisejících s leasingovými smlouvami, například obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění. Aby se přihlédlo k různým podmínkám financování a rozvoje zemědělského sektoru v jednotlivých členských státech a zároveň byla zajištěna řádná finanční správa prostředků z EZFRV, členské státy by měly být povinny stanovit ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž může být pro podporu způsobilé použité zařízení. V souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova by měla být podpora z EZFRV poskytována pouze na investice do obnovitelných energií s vysokou mírou energetické účinnosti a vysokou úrovní environmentální výkonnosti. Členské státy by pro tento účel měly stanovit minimální kritéria energetické účinnosti. Členské státy by měly zajistit, aby byla splněna platná kritéria udržitelnosti pro bioenergii. Členské státy by měly rovněž podpořit přechod z první generace biopaliv na druhou a měly by podporovat větší produkci moderních biopaliv, které ve velké míře snižují emise skleníkových plynů a u nichž existuje nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy a které zároveň přímo nekonkurují zemědělské půdě určené pro trhy s potravinami a krmivy.
(14)
Měly by být stanoveny podmínky pro změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a měly by být vymezeny situace, za nichž nelze požadovat vrácení podpory. Mělo by být zajištěno, že změna nebo úprava závazků bude možná pouze v případě, že budou zachovány nebo posíleny environmentální cíle závazku.
(15)
Měla by být přijata opatření pro přechod z podpory na rozvoj venkova poskytované podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) nebo, v případě Chorvatska, nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7) na podporu poskytovanou podle nařízení (EU) č. 1305/2013. S ohledem na skutečnost, že řada přechodných opatření pro rozvoj venkova již byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (8), mělo by toto nařízení stanovit podmínky, za nichž se výdaje související s opatřeními podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 stávají způsobilými podle nařízení (EU) č. 1305/2013. Toto nařízení by mělo rovněž upravit termíny pro předkládání hodnocení ex post programů a jejich přehledu, aby se zohlednila přechodná ustanovení týkající se provádění programů z programového období 2007-2013 v roce 2014 zavedená článkem 1 nařízení (EU) č. 1310/2013.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1305/2013 nahrazuje nařízení (ES) č. 1698/2005, je vhodné zrušit prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9). Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být zrušeno.
(17)
S ohledem na skutečnost, že v době zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie již bude programové období 2014-2020 probíhat, je nezbytné stanovit co nejbližší lhůtu pro jeho vstup v platnost. Mělo by proto vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení a být použitelné od prvního dne programového období 2014-2020, tedy od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví:
1)
ustanovení, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o:
a)
mladé zemědělce;
b)
výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků;
c)
režimy jakosti - propagaci;
d)
rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti;
e)
zalesňování a zakládání lesů;
f)
agroenvironmentálně-klimatické opatření;
g)
zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví;
h)
zamezení dvojímu financování;
i)
dobré životní podmínky zvířat;
j)
spolupráci;
k)
komerční půjčky vzájemným fondům;
l)
investice;
m)
změnu nebo úpravu závazků;
n)
rozšířené nebo nové závazky;
2)
zvláštní přechodná pravidla upravující podmínky, za nichž podpora schválená Komisí na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo, v případě Chorvatska, nařízení (ES) č. 1085/2006, může být začleněna do podpory poskytované podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v případě Chorvatska včetně technické pomoci.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ DOPLŇUJÍCÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA
Článek 2
Mladý zemědělec
1. Členské státy zavedou a uplatňují zvláštní podmínky pro přístup k podpoře v případě, že mladý zemědělec podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 nezačíná působit jako jediný vedoucí podniku bez ohledu na jeho právní formu. Tyto podmínky jsou rovnocenné podmínkám, které platí pro mladého zemědělce začínajícího působit jako jediný vedoucí podniku. Ve všech případech musí mladí zemědělci zemědělský podnik řídit.
2. Pokud se žádost o podporu týká podniku, který vlastní právnická osoba, mladý zemědělec ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 vykonává účinnou a dlouhodobou kontrolu nad právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení této právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladým zemědělcem, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu buď sám, nebo společně s jinými zemědělci.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, uplatní se požadavky stanovené v prvním pododstavci na veškeré fyzické osoby, které mají nad touto jinou právnickou osobou kontrolu.
3. Všechny prvky definice mladého zemědělce stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být splněny v okamžiku podání žádosti o podporu podle uvedeného nařízení. Příjemci však může být poskytnuta doba odkladu, která není delší než 36 měsíců od data individuálního rozhodnutí o udělení podpory, pro splnění podmínek souvisejících se získáním profesních dovedností stanovených v programu rozvoje venkova.
Článek 3
Výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků
Členské státy ve svých programech rozvoje venkova vymezí dobu trvání a obsah krátkodobých programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Tyto programy a návštěvy se zaměří zejména na metody nebo technologie udržitelného zemědělství a lesnictví, diverzifikaci zemědělských podniků, zemědělské podniky zapojené do krátkých dodavatelských řetězců, rozvoj nových podnikatelských příležitostí a nových technologií a na zlepšení odolnosti lesů.
Článek 4
Režimy jakosti - propagace
1. Seskupeními producentů, která získávají podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou bez ohledu na jejich právní formu subjekty, které sdružují hospodářské subjekty zapojené do režimů jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení, pokud jde o konkrétní produkt, na nějž se vztahuje jeden z těchto režimů.
2. Druhy akcí, které jsou způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, mají tyto charakteristiky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele ke koupi produktů, na něž se vztahuje režim jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013, přičemž je účast v tomto režimu podporována z programu rozvoje venkova, a
b)
upozorňují na specifické znaky nebo výhody daných produktů, zejména na jejich jakost, zvláštní metody produkce, vysokou úroveň životních podmínek zvířat a ohled na životní prostředí související s danými režimy jakosti.
3. Způsobilé akce nepobízejí spotřebitele ke koupi produktu z důvodu jeho konkrétního původu, s výjimkou produktů, na něž se vztahují režimy jakosti zavedené hlavou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (12) a oddílem 2 kapitoly I hlavy II části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (13), pokud jde o víno. Původ produktu může být uveden, pokud je zmínka o původu ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
4. Podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 nelze poskytnout na informační a propagační akce týkající se obchodních značek.
Článek 5
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podnikatelský plán podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení podnikatelské činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které jsou potřebné pro rozvoj činností zemědělského podniku, jako jsou například investice, vzdělávání či poradenství;
b)
v případě podpory na zahájení nezemědělských činností ve venkovských oblastech:
i)
počáteční ekonomickou situaci fyzické osoby, mikropodnik, nebo malého podniku žádajícího o podporu,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje nových činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, které jsou potřebné pro rozvoj činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku, jako jsou například podrobné informace o investicích, vzdělávání či poradenství;
c)
v případě podpory na zahájení činnosti pro rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku a
ii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které by mohly napomoci dosažení hospodářské životaschopnosti, jako jsou například investice, vzdělávání či spolupráce.
2. Členské státy vymezí prahové hodnoty podle čl. 19 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku, měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (14) nebo rovnocenným způsobem.
Článek 6
Zalesňování a zakládání lesů
V souvislosti se zalesňováním a zakládáním lesů podle článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 platí tyto minimální environmentální požadavky:
a)
výběr vysazovaných druhů, zalesňovaných ploch a metod zalesňování zabrání nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, například rašelinišť a mokřadů, a negativním dopadům na oblasti s vysokou ekologickou hodnotou, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty. V lokalitách sítě Natura 2000 podle směrnice Rady 92/43/EHS (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16) je povoleno pouze zalesňování, které je v souladu s cíli správy dané lokality a schválí ho příslušný orgán členského státu pověřený prováděním sítě Natura 2000;
b)
při výběru druhů, odrůd, ekotypů a původu stromů se přihlíží k potřebě odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a k biotickým, půdním a hydrologickým podmínkám dané oblasti a zároveň k potenciální invazní povaze druhů v místních podmínkách, jak jsou stanoveny členskými státy. Příjemce má povinnost chránit les a pečovat o něj přinejmenším po dobu, po niž je vyplácena prémie za ušlý příjem ze zemědělství a náklady na údržbu. Péče zahrnuje výchovu, případně probírku či pastvu v zájmu budoucího vývoje lesa, regulaci soutěže s bylinnou vegetací a prevenci nahromadění hořlavého podrostu. V případě rychle rostoucích druhů stanoví členské státy minimální a maximální dobu před pokácením. Minimální doba nesmí být kratší než 8 let a maximální doba nesmí být delší než 20 let;
c)
v případech, kdy v důsledku obtížných environmentálních nebo klimatických podmínek, včetně degradace životního prostředí, nelze očekávat, že výsadba víceletých druhů dřevin povede k vytvoření lesního porostu podle definice uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, může členský stát příjemci povolit, aby zajistil a zachovával jiný dřevinný vegetační pokryv. Příjemce zajistí stejnou úroveň péče a ochrany jako v případě lesů;
d)
pokud zalesňování vede ke vzniku lesů, jejichž velikost překročí určitou prahovou hodnotu vymezenou členským státem, spočívá toto zalesnění:
i)
buď ve výlučné výsadbě ekologicky přizpůsobených druhů nebo druhů odolných vůči změně klimatu v dané biogeografické oblasti, které podle posouzení dopadů neohrožují biologickou rozmanitost a ekosystémové služby ani nemají nepříznivý vliv na lidské zdraví; nebo
ii)
v kombinaci druhů stromů zahrnující:
-
alespoň 10 % listnatých stromů na oblast;
-
nebo alespoň tři druhy nebo odrůdy, z nichž nejméně zastoupený/zastoupená pokryje alespoň 10 % oblasti.
Článek 7
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají extenzifikace chovu hospodářských zvířat, splňují alespoň tyto podmínky:
a)
celá pastevní plocha zemědělského podniku je spravována a obhospodařována tak, aby se předešlo nadměrnému či nedostatečnému spásání;
b)
intenzita chovu se vymezí s ohledem na všechna pasoucí se hospodářská zvířata v zemědělském podniku nebo, v případě závazku omezit výluh živin, na všechna zvířata chovaná v zemědělském podniku, která jsou pro daný závazek relevantní.
2. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo ochrany rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, začleňují požadavek:
a)
chovat hospodářská zvířata místních plemen, která jsou geneticky přizpůsobená jednomu nebo několika tradičním produkčním systémům nebo životnímu prostředí v zemi a jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo
b)
chránit rostlinné genetické zdroje, které jsou přirozeně přizpůsobené místním a regionálním podmínkám a které jsou ohroženy genetickou erozí.
Pro podporu jsou způsobilé tyto druhy hospodářských zvířat:
a)
skot;
b)
ovce;
c)
kozy;
d)
koňovití;
e)
prasata;
f)
ptáci.
3. Má se za to, že hospodářské využívání místních plemen je ohroženo, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
je prokázán počet chovných samic na vnitrostátní úrovni;
b)
počet a status ohrožení daných plemen je osvědčen řádně uznanou příslušnou vědeckou institucí;
c)
řádně uznaná příslušná technická instituce vede a aktualizuje plemennou knihu daného plemene;
d)
dotčené instituce mají nezbytné odborné a praktické znalosti k identifikaci zvířat ohrožených plemen.
Program pro rozvoj venkova obsahuje informace o způsobu plnění těchto podmínek.
4. Má se za to, že rostlinné genetické zdroje jsou ohroženy genetickou erozí, pokud program pro rozvoj venkova obsahuje dostatečné důkazy genetické eroze založené na vědeckých výsledcích a ukazatelích snížení výskytu krajových forem či původních místních odrůd, rozmanitosti jejich populace a případně změn zemědělských postupů převládajících na místní úrovni.
5. Činnosti, na něž se vztahuje druh agroenvironmentálně-klimatických závazků uvedený v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, nejsou způsobilé k poskytnutí podpory podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 8
Zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví
1. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ v zemědělství se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domestikovaných živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ“ v lesnictví se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí;
c)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
d)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
e)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
2. Činnosti na zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví způsobilé pro podporu podle čl. 28 odst. 9 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v zemědělském nebo lesnickém podniku, sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
Článek 9
Zamezení dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných postupů
1. Pro účely podpory podle čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4 a čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 se při výpočtu takových plateb přihlíží pouze k dodatečným nákladům nebo ušlým příjmům souvisejícím se závazky, které překračují rozsah příslušných povinných postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li agroenvironmentálně-klimatický závazek podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se postupů uvedených v příloze IX oddíle I bodech 3 a 4 a v příloze IX oddíle III bodu 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a veškerých jiných postupů připojených k uvedené příloze oznámen podle pravidel čl. 43 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 jako závazek, který je rovnocenný jednomu nebo několika postupům uvedeným v čl. 43 odst. 2 daného nařízení, pak se platba za agroenvironmentálně-klimatický závazek podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 sníží o paušální částku odpovídající části ekologické platby v členském státě nebo regionu u každého ekologizačního postupu podle čl. 43 odst. 12 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 10
Dobré životní podmínky zvířat
Závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, které jsou způsobilé k získání podpory podle článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013, zajistí vyšší úroveň produkčních metod v jedné z následujících oblastí:
a)
poskytování vody, krmiva a péče o zvířata v souladu s přirozenými potřebami chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky ustájení, například větší přidělený prostor, podlažní povrch, materiály používané k obohacení prostředí, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
postupy, které se vyhýbají mrzačení nebo kastraci zvířat, nebo ve zvláštních případech, kdy je mrzačení nebo kastrace považována za nutnou, postupy, při nichž se používají anestetika, analgetika a protizánětlivé léky či imunokastrace.
Článek 11
Spolupráce
1. Podpora na vytvoření a rozvoj krátkých dodavatelských řetězců podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká pouze dodavatelských řetězců, které zahrnují nejvýš jednoho zprostředkovatele mezi zemědělcem a spotřebitelem.
2. Podpora na vytvoření a rozvoj místních trhů podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká trhů, u nichž:
a)
je v programu pro rozvoj venkova stanoveno, v okruhu kolika kilometrů kolem zemědělského podniku, z něhož produkt pochází, musí proběhnout činnosti zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli, nebo
b)
je v programu pro rozvoj venkova uvedena přesvědčivá alternativní definice.
3. Pro účely činností podporovaných podle čl. 35 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1305/2013 se „malým hospodářským subjektem“ rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (17) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku uplatňování podpory.
4. Propagační činnosti podle čl. 35 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1305/2013 jsou způsobilé k poskytnutí podpory pouze ve vztahu ke krátkému dodavatelskému řetězci a místním trhům splňujícím specifikace stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.
Článek 12
Komerční půjčky vzájemným fondům
Jestliže je zdrojem prostředků pro finanční kompenzaci placenou ze vzájemných fondů podle článků 38 a 39 nařízení (EU) č. 1305/2013 komerční půjčka, je doba trvání půjčky od jednoho roku do pěti let.
Článek 13
Investice
Pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 1305/2013:
a)
v případě leasingu nejsou další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, způsobilými výdaji;
b)
členské státy stanoví ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž lze nákup použitého zařízení považovat za způsobilé výdaje;
c)
členské státy vyžadují dodržování minimálních norem energetické účinnosti u podporovaných investic do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, pokud takové normy existují na vnitrostátní úrovni;
d)
investice do zařízení, jejichž primárním účelem je produkce elektrické energie z biomasy, nejsou způsobilé k získání podpory, není-li využito určité minimální procento tepelné energie stanovené členským státem;
e)
členské státy stanoví pro různé typy zařízení prahové hodnoty maximální míry obilovin a ostatních plodin s vysokým obsahem škrobu, cukru nebo oleje využívaných k produkci bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie je omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (18). Celkové posouzení této problematiky je zahrnuto do strategického posouzení vlivů na životní prostředí programu pro rozvoj venkova.
Článek 14
Změna nebo úprava závazků
1. Členské státy mohou povolit změnu jednoho závazku podle článků 28, 29, 33 nebo 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 na jiný závazek během doby jeho platnosti, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
změna má významný přínos pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;
b)
změna výrazně posiluje stávající závazek;
c)
schválený program pro rozvoj venkova obsahuje dané závazky.
Nový závazek je přijat na celé období stanovené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl prováděn původní závazek.
2. Členské státy mohou povolit úpravu závazků podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 během doby jejich platnosti, jestliže schválený program pro rozvoj venkova poskytuje možnost takové úpravy a jestliže je taková úprava řádně odůvodněná z hlediska dosažení cílů původního závazku.
Příjemce plní upravený závazek po zbývající dobu trvání původního závazku.
Úprava může mít rovněž podobu prodloužení doby trvání závazku.
Článek 15
Situace, v nichž se nevyžaduje vrácení podpory
1. Jestliže příjemce zvýší plochu zemědělského podniku během doby trvání závazku, který je podmínkou pro udělení podpory, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou plochu, nebo mohou původní závazek nahradit novým. Totéž platí v případě, že se plocha, jíž se závazek týká, zvýší v rámci zemědělského podniku.
2. Závazek lze rozšířit na dodatečné plochy podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
je to přínosné k dosažení cíle v oblasti životního prostředí, jehož se závazek týká;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nedojde ke snížení účinnosti kontrol zajišťujících dodržování podmínek pro udělení podpory.
Musí být dodrženo původní trvání závazku.
3. Nový závazek k náhradě původního závazku podle odstavce 1 lze přijmout za podmínky, že se týká celé dotčené plochy a že jeho podmínky nejsou méně náročné než podmínky původního závazku.
V případě nahrazení původního závazku novým se nový závazek přijímá na celé období uvedené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl původní závazek prováděn.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Způsobilost výdajů
1. Výdaje související s právními závazky příjemců přijatými během programového období 2007-2013 v rámci opatření podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
po 31. prosinci 2015.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze I tohoto nařízení;
c)
členské státy zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
Článek 17
Chorvatsko
1. Výdaje související s právními závazky Chorvatska vůči příjemcům, které byly přijaty v rámci nástroje předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) u operací v rámci opatření uvedených v čl. 171 odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. a) a b) nařízení Komise (ES) č. 718/2007 (19), jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 718/2007;
b)
po 31. prosinci 2016.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze II tohoto nařízení;
c)
Chorvatsko zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
3. Výdaje vzniklé po 31. prosinci 2013 ve vztahu k operacím, které jsou nutné pro uzavření programu IPARD a hodnocení ex post podle článku 191 nařízení (ES) č. 718/2007, jsou v programovém období 2014-2020 způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV ze složky technická pomoc, jestliže program obsahuje ustanovení o takových výdajích.
Článek 18
Hodnocení ex post
1. Zpráva o hodnocení ex post uvedená v čl. 86 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se Komisi předloží do 31. prosince 2016.
2. Přehled hodnocení ex post uvedený v článku 87 nařízení (ES) č. 1698/2005 se dokončí nejpozději do 31. prosince 2017.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se zrušuje.
Nadále se použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle nařízení (ES) č. 1698/2005 před dnem 1. ledna 2014.
Článek 20
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.