EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1318/2013
af 22. oktober 2013
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30. november 2009 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Fællesskab (3) tillægger Kommissionen beføjelser til at gennemføre nogle af nævnte forordnings bestemmelser. Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden bør disse gennemførelsesbeføjelser bringes i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (traktaten).
(2)
For at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1217/2009 bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af bilag I med hensyn til områder pr. medlemsstat i Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring (INLB), fastlæggelse af regler for fastsættelse af grænsen for den økonomiske størrelse af regnskabsførende bedrifter og reglerne for udarbejdelse af planen for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter, fastsættelse af referenceperioden for standard output, fastlæggelse af de generelle driftsformer og hoveddriftsformer, angivelse af de vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og vedtagelse af generelle regler vedrørende de regnskabsmæssige data, der skal medtages i bedriftsskemaet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(3)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1217/2009 og undgå forskelsbehandling af landbrugere bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastsættelse af grænsen for den økonomiske størrelse af regnskabsførende bedrifter, fastsættelse af antallet af regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat og pr. INLB-område, udarbejdelse og ajourføring af metoder og modeller for, hvordan udvælgelsesplanen skal meddeles til Kommissionen, fastlæggelse af procedurer og beregningsmetoder gældende for EU-klassifikationen samt detaljerede regler for de nationale udvalgs aktiviteter vedrørende INLB og medlemsstaternes forbindelsesorganer og fastsættelse af formen og layoutet af bedriftsskemaet samt detaljerede regler vedrørende den faste godtgørelse i forbindelse med INLB. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4).
(4)
Af forenklingshensyn og på grundlag af erfaringen indhøstet gennem anvendelsen af forordning (EF) nr. 1217/2009 bør nogle af bestemmelserne i nævnte forordning tilpasses eller udgå.
(5)
I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 skal de beretninger, som baseres på data fra INLB, årligt forelægges Europa-Parlamentet og Rådet, navnlig med henblik på den årlige fastsættelse af priserne på landbrugsvarer. I praksis fremsendes disse beretninger imidlertid ikke længere til nævnte institutioner til dette formål. For at sikre andre institutioner og offentligheden enkel og uhindret adgang til de årlige analytiske beretninger, som baseres på oplysninger fra INLB, bør der fastsættes bestemmelser om, at beretninger, som dækker udvalgte sektorer, offentliggøres på et særligt websted.
(6)
I artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009 er fastsat det højeste antal regnskabsførende bedrifter. Formålet med denne bestemmelse er at fastsætte en budgetbegrænsning for indsamling af data gennem INLB. Eftersom denne budgetbegrænsning nu fastsættes gennem proceduren for udarbejdelsen og vedtagelsen af Unionens årlige budget, er den tidsfrist, som er fastsat i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1217/2009, ikke længere nødvendig.
(7)
Kapitel II i forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder regler for, hvorledes landbrugsbedrifters indkomster konstateres, mens reglerne for, undersøgelse af driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter er fastlagt i kapitel III i samme forordning. Begge disse undersøgelsestyper er grundlæggende omfattet af samme regler, og af forenklingshensyn er det derfor hensigtsmæssigt at slå de bestemmelser, som er gældende for begge undersøgelsestyper, sammen i et enkelt kapitel.
(8)
Forordning (EF) nr. 1217/2009 indeholder yderligere bestemmelser, som ikke længere afspejler praksis inden for rammerne af nævnte forordning. Således forlanger Kommissionen ikke, at medlemsstaterne skal videregive en liste over regnskabskontorer, der kan vælges imellem, til de regnskabsførende bedrifter, eftersom de fleste bedrifter har egen revisor eller eget regnskabskontor, der forsyner INLB med data, eller dataene indsamles direkte af forbindelsesorganet eller dets kontrahenter. Endvidere kræver Kommissionen ikke længere beretninger om gennemførelsen af planen for udvælgelse af regnskabsførende landbrugsbedrifter, som er godkendt af de nationale udvalg.
(9)
Forordning (EF) nr. 1217/2009 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1217/2009 foretages følgende ændringer:
1)
Titlen på forordningen affattes således:
2)
Titlen på kapitel I affattes således:
»OPRETTELSE AF ET EU-INFORMATIONSNET FOR LANDØKONOMISK BOGFØRING«.
3)
Artikel 1 ændres således:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Til støtte for den fælles landbrugspolitik oprettes et EU-informationsnet for landøkonomisk bogføring (»INLB« eller »informationsnettet«)«.
b)
Stk. 3, affattes således:
»3. De i henhold til denne forordning indhentede data tjener især som grundlag for beretninger, som Kommissionen udarbejder om situationen inden for landbruget og på landbrugsmarkederne samt om landbrugsindtægterne i Unionen. Disse beretninger skal gøres offentligt tilgængelige på et særligt websted.«
4)
Artikel 2 ændres således:
a)
I litra a) erstattes »driftsleder« af »landbruger«.
b)
Litra b) erstattes af følgende:
»-b) bedrift: en landbrugsvirksomhed som almindeligvis anvendt i forbindelse med EU-undersøgelser og -tællinger i landbruget
b) bedriftsgruppe: et samlet antal landbrugsbedrifter, der tilhører samme klasse med hensyn til teknisk-økonomisk driftsform og økonomisk bedriftsstørrelse som fastsat i EU-klassifikationen af landbrugsbedrifter«.
c)
Litra d) affattes således:
»d) område i Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring eller INLB-område: en medlemsstats område eller en del af et sådant område, som er afgrænset med udvælgelse af regnskabsførende bedrifter for øje; en fortegnelse over områderne findes i bilag I«.
d)
Følgende litra tilføjes:
»f) standard output: bruttoproduktionens standardværdi.«
5)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Med henblik på at sikre, at fortegnelsen over INLB-områder kan ajourføres efter anmodning fra en medlemsstat, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om ændring af bilag I for så vidt angår fortegnelsen over INLB-områder pr. medlemsstat.«
6)
Titlen på kapitel II affattes således:
»DATA FOR KONSTATERING AF INDKOMSTER OG UNDERSØGELSE AF DRIFTSØKONOMISKE FORHOLD I LANDBRUGSBEDRIFTER«.
7)
Artikel 4 affattes således:
»Artikel 4
Dette kapitel finder anvendelse på indsamling af regnskabsmæssige data med henblik på en årlig konstatering af landbrugsbedrifternes indkomster og en undersøgelse af deres driftsøkonomiske forhold.
Disse data indsamles gennem regelmæssige og særlige undersøgelser.«
8)
Artikel 5 ændres således:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Det i artikel 1, stk. 2, nævnte undersøgelsesområde omfatter landbrugsbedrifter, hvis økonomiske størrelse er over eller lig med en grænse udtrykt i euro, svarende til en af undergrænserne for de økonomiske størrelsesklasser i EU- klassifikationen over landbrugsbedrifter som fastlagt i artikel 5b.
Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastlæggelse af reglerne for fastsættelse af den i dette stykkes første afsnit omhandlede grænse.
Kommissionen vedtager på grundlag af data fra medlemsstaterne gennemførelsesretsakter om fastsættelse af den i første afsnit omhandlede grænse. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
b)
Stk. 2, litra c), affattes således:
»c)
i deres helhed og inden for hvert enkelt INLB-område er repræsentative for undersøgelsesområdet.«
c)
Stk. 3 og 4 udgår.
9)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 5a
1. Hver medlemsstat udarbejder en plan for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter, der sikrer et repræsentativt udvalg af undersøgelsesområdet.
Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastlæggelse af de regler, i henhold til hvilke medlemsstaterne skal udarbejde sådanne planer. Disse regler skal sikre, at planer for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter:
-
udarbejdes på grundlag af de seneste statistiske data
-
udformes i henhold til EU-klassifikationen over landbrugsbedrifter og
-
nærmere angiver især opdelingen af de regnskabsførende bedrifter på bedriftsgrupper og detaljerede regler for udvælgelsen af dem.
2. I overensstemmelse med de regler, der vedtages i henhold til stk. 1, og på grundlag af data fra medlemsstaterne vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter om fastsættelse af antallet af regnskabsførende bedrifter pr. medlemsstat og pr. INLB-område. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.
3. Antallet af regnskabsførende bedrifter, der skal udvælges pr. INLB-område, må afvige fra det antal, der er angivet i de gennemførelsesretsakter, der skal vedtages i henhold til stk. 2, med højst 20 % i hver retning, forudsat at den pågældende medlemsstats samlede antal regnskabsførende bedrifter overholdes.
4. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om udarbejdelse og ajourføring af modeller og metoder for form og indhold af de data, som medlemsstaterne skal meddele Kommissionen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.
Artikel 5b
1. Landbrugsbedrifter klassificeres på en ensartet måde i henhold til EU-klassifikationen af landbrugsbedrifter (»EU-klassifikationen«) afhængigt af deres driftsform, deres økonomiske størrelse og omfanget af andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning dertil.
EU-Klassifikationen anvendes navnlig med henblik på fremlæggelsen efter driftsform og økonomisk størrelse af de data, der er indsamlet gennem Unionens undersøgelser af landbrugsbedrifters struktur og INLB.
2. En landbrugsbedrifts »driftsform« fastlægges ud fra den relative andel af standard output fra bedriftens forskellige karakteristika i forhold til bedriftens samlede standard output.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a om fastsættelse af referenceperioden for standard output.
3. Bedrifter klassificeres ved et begrænset antal driftsformer. Generelle driftsformer specificeres. Afhængigt af antallet af krævede detaljer opdeles de generelle driftsformer i hoveddriftsformer.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a vedrørende fastlæggelse af generelle driftsformer og hoveddriftsformer.
Overensstemmelsen mellem generelle driftsformer og hoveddriftsformer og særlige typer af landbrugsspecialiseringer svarende til hoveddriftsformer specificeres.
4. Bedriftens økonomiske størrelse fastlægges på grundlag af bedriftens samlede standard output.
5. Omfanget af andre erhvervsmæssige aktiviteter end bedriftens landbrugsaktiviteter, der har direkte tilknytning til bedriften, fastlægges ud fra andelen af disse andre erhvervsmæssige aktiviteter af bedriftens output.
6. Standard output og data til bestemmelse heraf fremsendes til Kommissionen (Eurostat) af det forbindelsesorgan, som hver medlemsstat har udpeget i overensstemmelse med artikel 7, eller af det organ, som har fået delegeret denne funktion.
7. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af:
-
metoder til beregning af særlige typer landbrugsspecialiseringer som omhandlet i stk. 3 og til henførelse af bedriften til en hoveddriftsform
-
metoden til beregning af bedriftens økonomiske størrelse
-
økonomiske størrelsesklasser for bedrifterne som omhandlet i stk. 1
-
metoder til beregning af bedriftens output og til skøn over andre erhvervsmæssige aktiviteters andel af dette output med henblik på stk. 5
-
beregningsmetoden til fastlæggelse af standard output af hvert karakteristikum som omhandlet i stk. 2, procedurer for indsamling af tilsvarende data og midler til og frister for fremsendelsen af standard output til Kommissionen i overensstemmelse med stk. 6.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
10)
Artikel 6 ændres således:
a)
Stk. 2 affattes således:
»2. Det nationale udvalg har ansvaret for udvælgelsen af regnskabsførende bedrifter. Med henblik herpå omfatter dets opgaver bl.a. godkendelse af planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter.«
b)
Stk. 4, første afsnit, affattes således:
»4. Medlemsstater, som er inddelt i flere INLB-områder, kan for hvert af de under dem henhørende INLB-områder oprette et regionalt udvalg for informationsnettet (i det følgende benævnt »det regionale udvalg«).«
c)
Stk. 5 affattes således:
»5. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
11)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
1. Hver medlemsstat udpeger et forbindelsesorgan, der har til opgave:
a)
at informere det nationale udvalg, de regionale udvalg og regnskabskontorerne om de gældende reguleringsmæssige rammer og at sikre korrekt gennemførelse heraf
b)
at udarbejde planen for udvælgelse af regnskabsførende bedrifter, at forelægge den for det nationale udvalg til godkendelse og herefter at fremsende den til Kommissionen
c)
at udarbejde
i)
listen over regnskabsførende bedrifter
ii)
hvis det er relevant, listen over de regnskabskontorer, der har påtaget sig og er i stand til at udfylde bedriftsskemaerne
d)
at samle de bedriftsskemaer, som regnskabskontorerne indsender
e)
at kontrollere, at bedriftsskemaerne er korrekt udfyldt
f)
at videresende de behørigt udfyldte bedriftsskemaer til Kommissionen i det ønskede format og inden for den fastsatte frist
g)
at tilsende det nationale udvalg, de regionale udvalg og regnskabskontorerne de anmodninger om oplysninger, der er omhandlet i artikel 17, og at videresende Kommissionen svarene herpå.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om fastlæggelse af nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
12)
Artikel 8, stk. 2 og 3, affattes således:
»2. Det behørigt udfyldte bedriftsskema skal indeholde de regnskabsmæssige data, som gør det muligt:
-
at karakterisere den regnskabsførende bedrift ved hjælp af dens vigtigste produktionsfaktorer
-
at vurdere bedriftens indkomst ud fra dens forskellige synsvinkler
-
at kontrollere oplysningernes rigtighed ved hjælp af stikprøver.
3. Dataene på bedriftsskemaet skal vedrøre en enkelt landbrugsbedrift og et enkelt regnskabsår på 12 på hinanden følgende måneder og udelukkende vedrøre den pågældende landbrugsbedrift. Disse data skal vedrøre landbrugsaktiviteter på selve bedriften og andre erhvervsmæssige aktiviteter i direkte tilknytning til bedriften. Data vedrørende al anden virksomhed ud over landbrugsvirksomhed, som landbrugerens eller dennes familie eventuelt udøver, samt eventuelle data, der vedrører pensioner, arv, private bankkonti, andre ejendomme end landbrugsbedriften, personlig beskatning, privatforsikringer mv., skal ikke tages i betragtning ved udfyldning af bedriftsskemaet.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 19a vedrørende fastlæggelse af de vigtigste grupper af regnskabsmæssige data, der skal indsamles, og de generelle regler for indsamling af data.
For at sikre, at de regnskabsmæssige data, der indsamles ved hjælp af bedriftsskemaerne, er sammenlignelige, uanset hvilke regnskabsførende bedrifter der undersøges, vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter, der fastlægger formen og layoutet af bedriftsskemaet og metoder til og frister for fremsendelse af data til Kommissionen.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
13)
Artikel 9-15 og artikel 18 udgår.
14)
Artikel 19 ændres således:
a)
Stk. 1, litra a), affattes således:
»a)
en fast godtgørelse, som skal betales til medlemsstaterne for indlevering af behørigt udfyldte bedriftsskemaer inden for den fastsatte frist op til det højeste antal regnskabsførende bedrifter som fastsat i overensstemmelse med artikel 5a, stk. 2. Udgør det samlede antal behørigt udfyldte og indleverede bedriftsskemaer for så vidt angår et INLB-område eller en medlemsstat mindre end 80 % af antallet af regnskabsførende bedrifter fastsat for det pågældende INLB-område eller den pågældende medlemsstat, anvendes en godtgørelse svarende til 80 % af den faste godtgørelse for hvert bedriftsskema fra det pågældende INLB-område eller den pågældende medlemsstat.«
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Udgifter til oprettelse og drift af det nationale udvalg, de regionale udvalg og forbindelsesorganerne opføres ikke på Unionens almindelige budget.«
c)
Følgende stykke tilføjes:
»3. »Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, som fastlægger detaljerede procedurer vedrørende den faste godtgørelse, der er omhandlet i stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 19b, stk. 2.«
15)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 19a
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 20. december 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, artikel 5, stk. 1, artikel 5a, stk. 1, artikel 5b, stk. 2 og 3, og artikel 8, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 19b
1. Kommissionen bistås af et udvalg med betegnelsen »Komitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring«. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (5).
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
16)
Titlen på bilag I affattes således:
»Fortegnelse over de i artikel 2, litra d), omhandlede INLB-områder«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2013.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1318/2013
ze dne 22. října 2013,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (3) svěřuje Komisi pravomoci k provádění některých ustanovení uvedeného nařízení. V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je třeba uvedené prováděcí pravomoci sladit s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
(2)
Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy I s ohledem na oblasti zemědělské účetní datové sítě podle jednotlivých členských států, stanovení pravidel pro určení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků a pravidel pro stanovení plánu výběru vykazujících podniků, stanovení referenčního období pro standardní produkci, stanovení obecných a hlavních typů výrobního zaměření, určení hlavních kategorií účetních údajů, které mají být shromažďovány, a přijetí obecných pravidel o účetních údajích, jež mají být uvedeny v podnikovém výkazu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(3)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení nařízení (ES) č. 1217/2009 a zabránění diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení prahu ekonomické velikosti vykazujících podniků, stanovení počtu vykazujících podniků na členský stát a oblast zemědělské účetní datové sítě, stanovení a aktualizaci metod a modelů pro oznamování plánu výběru Komisi, stanovení postupů a metod výpočtu použitelných pro klasifikační systém Unie a také podrobných pravidel týkajících se činnosti celostátních výborů pro datovou síť a kontaktních orgánů členských států a stanovení formy a struktury podnikového výkazu a podrobných pravidel týkajících se paušálního poplatku týkajícího se zemědělské účetní datové sítě. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (4).
(4)
V zájmu zjednodušení a s ohledem na zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 1217/2009 by měla být některá ustanovení uvedeného nařízení upravena nebo zrušena.
(5)
Podle čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se zprávy vypracované na základě údajů zemědělské účetní datové sítě předkládají jednou za rok Evropskému parlamentu a Radě, zejména za účelem ročního stanovení cen zemědělské produkce. V praxi se však již tyto zprávy zmíněným orgánům za účelem stanovení cen zemědělské produkce nepředkládají. K zajištění jednoduchého a snadného přístupu k ročním analytickým zprávám vypracovaným na základě zemědělské účetní datové sítě, aby je mohly využívat jiné orgány a veřejnost, by mělo být stanoveno, že se zprávy týkající se vybraných odvětví zveřejňují na internetových stránkách k tomu určených.
(6)
V čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví maximální počet vykazujících podniků. Účelem tohoto ustanovení je stanovit rozpočtové omezení pro shromažďování údajů zemědělské účetní datové sítě. Jelikož je zmíněné rozpočtové omezení stanoveno postupem, jímž se sestavuje a přijímá roční rozpočet Unie, omezení stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 již není nutné.
(7)
Kapitola II nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje pravidla pro stanovení příjmu zemědělských podniků a v kapitole III uvedeného nařízení jsou stanovena pravidla pro analýzu hospodářské činnosti zemědělských podniků. Oba druhy zjišťování podléhají v podstatě stejným pravidlům, a proto je vhodné, s cílem zjednodušit tato pravidla, sloučit tato ustanovení platná pro oba druhy zjišťování do jedné kapitoly.
(8)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 obsahuje další ustanovení, která již neodrážejí uplatňování uvedeného nařízení v praxi. Komise zejména po členských státech nepožaduje, aby vykazujícím podnikům poskytovaly seznam účetních středisek, z nichž by si mohly vybrat, neboť většina podniků má vlastní účetní nebo účtárnu, jež poskytují zemědělské účetní datové síti údaje, nebo jsou údaje přímo shromažďovány kontaktním úřadem nebo jeho smluvními partnery. Kromě toho Komise již nepožaduje zprávy o provádění plánu výběru vykazujících podniků schválených celostátními výbory.
(9)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1217/2009 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Název kapitoly I se nahrazuje tímto:
„ZALOŽENÍ ZEMĚDĚLSKÉ ÚČETNÍ DATOVÉ SÍTĚ UNIE“.
3)
Článek 1 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. K plnění potřeb společné zemědělské politiky je založena zemědělská účetní datová síť Unie (dále jen „datová síť“).“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Údaje získané podle tohoto nařízení slouží především jako podklad pro zprávy vypracované Komisí o situaci v zemědělství a na zemědělských trzích, jakož i o příjmech zemědělských podniků v Unii. Tyto zprávy se zpřístupní veřejnosti na internetových stránkách k tomu určených.“
4)
Článek 2 se mění takto:
a)
v písmeni a) se slova „vedoucím zemědělského podniku“ nahrazují slovem „zemědělcem“;
b)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„-b)
„podnikem“ zemědělský podnik v souladu s obecným používáním tohoto pojmu v kontextu zjišťování v zemědělství a zemědělského sčítání Unie;
b)
„třídou podniku“ skupina zemědělských podniků, které patří do stejných tříd, pokud jde o typ výrobního zaměření a ekonomickou velikost, definované v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky;“;
c)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„oblastí zemědělské účetní datové sítě“ (dále jen „oblastí datové sítě“) území členského státu nebo jeho část vymezená s ohledem na výběr vykazujících podniků (seznam těchto oblastí je obsažen v příloze I);“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„f)
„standardní produkcí“ standardní hodnota hrubé produkce.“
5)
Článek 3 se nahrazuje tímto:
„Článek 3
K zajištění toho, aby seznam oblastí datové sítě mohl být na žádost členského státu aktualizován, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se mění příloha I, pokud jde o seznam oblastí datové sítě podle jednotlivých členských států.“
6)
Název kapitoly II se nahrazuje tímto:
„ÚDAJE PRO STANOVENÍ PŘÍJMU A ANALÝZU HOSPODÁŘSKÉ ČINNOSTI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ“.
7)
Článek 4 se nahrazuje tímto:
„Článek 4
Tato kapitola se vztahuje na sběr účetních údajů za účelem každoročního stanovení příjmu a analýzy hospodářské činnosti zemědělských podniků.
Tyto údaje jsou shromažďovány prostřednictvím pravidelných a zvláštních zjišťování.“
8)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Oblast zjišťování uvedená v čl. 1 odst. 2 zahrnuje zemědělské podniky, jejichž ekonomická velikost je stejná jako nebo větší než práh vyjádřený v eurech odpovídající dolním prahům tříd ekonomické velikosti, jak jsou definovány v klasifikačním systému Unie pro zemědělské podniky stanoveném v článku 5b.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla pro určení prahu podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Komise přijme na základě údajů získaných od členských států prováděcí akty, kterými se stanoví práh podle prvního pododstavce. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“;
b)
v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
musí být spolu s ostatními podniky a na úrovni jednotlivých oblastí datové sítě typický pro danou oblast zjišťování.“;
c)
odstavce 3 a 4 se zrušují.
9)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 5a
1. Každý členský stát vypracuje plán výběru vykazujících podniků, který zajistí reprezentativní účetní výběrový soubor z oblasti zjišťování.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví pravidla, podle nichž mají členské státy tyto plány vypracovat. Tato pravidla zajistí, aby tyto plány výběru vykazujících podniků:
-
byly vypracovány na základě nejnovějších statistických údajů,
-
byly předkládány v souladu s klasifikačním systémem Unie pro zemědělské podniky a
-
stanovily zejména členění vykazujících podniků v jednotlivých třídách podniků a podrobná pravidla pro jejich výběr.
2. V souladu s pravidly přijatými podle odstavce 1 a na základě údajů získaných od členských států přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví počet vykazujících podniků na členský stát a oblast datové sítě. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
3. Počet vykazujících podniků vybraných na oblast datové sítě může být maximálně o 20 % vyšší nebo nižší než počet stanovený v prováděcích aktech přijatých podle odstavce 2 za předpokladu, že je dodržen celkový počet vykazujících podniků dotčeného členského státu.
4. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví a aktualizují modely a metody týkající se formy a obsahu údajů, které mají členské státy oznamovat Komisi. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.
Článek 5b
1. Zemědělské podniky jsou klasifikovány jednotně podle klasifikačního systému Unie pro zemědělské podniky (dále jen „klasifikační systém“) v závislosti na typu svého výrobního zaměření, své ekonomické velikosti a významu jiných výdělečných činností, které se jich přímo týkají.
Klasifikační systém se používá zejména při předkládání údajů podle typu výrobního zaměření a třídy ekonomické velikosti, které byly shromážděny prostřednictvím statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků v Unii a prostřednictvím datové sítě.
2. Typ výrobního zaměření podniku se určí podle podílu standardní produkce různých produkčních odvětví daného podniku na celkové standardní produkci daného podniku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví referenční období pro standardní produkci.
3. Podniky jsou klasifikovány podle omezeného počtu typů výrobního zaměření. Určí se obecné typy výrobního zaměření. V závislosti na rozsahu požadovaných informací se obecné typy výrobního zaměření rozdělí na hlavní typy výrobního zaměření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví obecné a hlavní typy výrobního zaměření.
Určí se vztah mezi obecnými a hlavními typy výrobního zaměření a konkrétními speciálními typy výrobního zaměření odpovídajícími hlavním typům výrobního zaměření.
4. Ekonomická velikost podniku se určuje na základě celkové standardní produkce podniku.
5. Význam výdělečných činnosti jiných než zemědělských činností podniku, které se jej přímo týkají, se určuje na základě podílu těchto jiných výdělečných činností na produkci podniku.
6. Hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení se předávají Komisi (Eurostatu) prostřednictvím kontaktního orgánu určeného každým členským státem v souladu s článkem 7 nebo prostřednictvím orgánu, na který byla tato působnost přenesena.
7. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví:
-
metody pro výpočet konkrétních speciálních typů výrobního zaměření podle odstavce 3 a pro přiřazení podniku k hlavnímu typu výrobního zaměření,
-
metoda výpočtu ekonomické velikosti podniku,
-
třídy ekonomické velikosti podniků podle odstavce 1,
-
metody pro výpočet produkce podniku a pro odhad podílu jiných výdělečných činností na této produkci pro účely odstavce 5,
-
metoda výpočtu pro stanovení hodnot standardní produkce v rámci každého produkčního odvětví podle odstavce 2, postupy pro sběr odpovídajících údajů a prostředky a lhůty pro předávání hodnot standardní produkce Komisi v souladu s odstavcem 6.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
10)
Článek 6 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Celostátní výbor odpovídá za výběr vykazujících podniků. Pro tento účel zahrnují jeho povinnosti zejména schvalování plánu výběru vykazujících podniků.“;
b)
v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Členský stát s více oblastmi datové sítě může zřídit pro každou takovou oblast ve své jurisdikci regionální výbor pro datovou síť (dále jen „regionální výbor“).“;
c)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
11)
Článek 7 se nahrazuje tímto:
„Článek 7
1. Každý členský stát určí kontaktní orgán, jehož úkolem je:
a)
informovat celostátní výbor, regionální výbory a účetní střediska o použitelném předpisovém rámci a zajistit jeho správné provádění;
b)
sestavovat plán výběru vykazujících podniků, předkládat jej celostátnímu výboru ke schválení a poté jej předávat Komisi;
c)
sestavovat:
i)
seznam vykazujících podniků,
ii)
kde je to relevantní, seznam účetních středisek, která jsou ochotna a schopna vyhotovovat podnikové výkazy;
d)
shromažďovat podnikové výkazy zaslané kontaktnímu orgánu účetními středisky;
e)
ověřovat, zda jsou podnikové výkazy řádně vyplněny;
f)
předávat řádně vyplněné podnikové výkazy Komisi v požadovaném formátu a ve stanovené lhůtě;
g)
předávat žádosti o informace uvedené v článku 17 celostátnímu výboru, regionálním výborům a účetním střediskům a zasílat příslušné odpovědi Komisi.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví podrobná pravidla pro provádění tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
12)
V článku 8 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:
„2. Účetní údaje uvedené v řádně vyplněném podnikovém výkazu musí umožňovat:
-
zařadit vykazující podnik podle významných ukazatelů jeho produkčních faktorů,
-
posoudit různé formy příjmů vykazujícího podniku,
-
ověřit správnost uváděných informací pomocí kontroly na místě.
3. Údaje v podnikovém výkazu se musí vztahovat na jeden zemědělský podnik a jedno účetní období o dvanácti po sobě jdoucích měsících a týkat se výhradně daného zemědělského podniku. Tyto údaje se týkají zemědělských činností samotného podniku a jiných výdělečných činností, které se jej přímo týkají. Při vypracování zemědělských podnikových výkazů se neberou v úvahu žádné údaje, které souvisejí s jakýmikoli nezemědělskými činnostmi zemědělce nebo jeho rodiny nebo s jakýmkoli důchodem, dědictvím, soukromými bankovními účty, majetkem jiným než zemědělským podnikem, s osobním zdaněním či soukromým pojištěním.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 19a, kterými se stanoví hlavní kategorie účetních údajů, které mají být shromažďovány, a obecná pravidla pro sběr údajů.
Aby byla zajištěna porovnatelnost účetních údajů shromažďovaných prostřednictvím podnikových výkazů u všech vykazujících podniků, v nichž probíhá zjišťování, přijme Komise prováděcí akty, kterými se stanoví forma a struktura podnikového výkazu a metody a lhůty pro předávání údajů Komisi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
13)
Články 9 až 15 a 18 se zrušují.
14)
Článek 19 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
paušální poplatek splatný členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů ve stanovené lhůtě ve výši, která odpovídá maximálně počtu vykazujících podniků stanovenému v souladu s čl. 5a odst. 2. Pokud je celkový počet řádně vyplněných a odevzdaných podnikových výkazů týkajících se určité oblasti datové sítě nebo členského státu nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro dotčenou oblast nebo členský stát, použije se na každý podnikový výkaz pocházející z dotčené oblasti nebo členského státu poplatek ve výši 80 % paušálního poplatku;“;
b)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Náklady na zřízení a činnost celostátních výborů, regionálních výborů a kontaktních orgánů nejsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie.“;
c)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví podrobné postupy týkající se paušálního poplatku podle odst. 1 písm. a). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 19b odst. 2.“
15)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 19a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 20. prosince 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 3, čl. 5 odst. 1, čl. 5a odst. 1, čl. 5b odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 19b
1. Komisi je nápomocen „Výbor pro zemědělskou účetní datovou síť“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
16)
Nadpis přílohy I se nahrazuje tímto:
„Seznam oblastí datové sítě uvedených v čl. 2 písm. d)“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.