EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 445/2014/EU
af 16. april 2014
om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, første led,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelser fra Regionsudvalget (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk og pålægger Unionen blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv. I denne forbindelse støtter og udbygger Unionen om nødvendigt medlemsstaternes indsats for at forbedre kendskabet til og formidlingen af de europæiske folkeslags kultur og historie.
(2)
I Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som blev godkendt af Rådet ved dets resolution af 16. november 2007 (3) og af Europa-Parlamentet ved dets beslutning af 10. april 2008 (4), fastlægges målene for Unionens fremtidige aktiviteter på kulturområdet. Disse aktiviteter skal fremme kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog, kulturen som en katalysator for kreativitet inden for rammerne for vækst og beskæftigelse og kulturen som et afgørende element i Unionens eksterne forbindelser.
(3)
UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen har tiltrådt, har til formål at beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed, fremme tværkultur og højne bevidstheden om værdien af denne mangfoldighed på lokalt, nationalt og internationalt niveau.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (5) lancerede en aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019.
(5)
Evalueringerne af de europæiske kulturhovedstæder og den offentlige høring om den pågældende aktions fremtid efter 2019 har vist, at det med tiden er blevet et af de mest ambitiøse kulturinitiativer i Europa og et af de initiativer, som de europæiske borgere værdsætter mest. Der bør derfor fastsættes en ny aktion, der dækker årene 2020-2033.
(6)
I tillæg til de oprindelige mål med de europæiske kulturhovedstæder, som var at fremhæve de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed og de træk, disse kulturer har til fælles, samt fremme større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere, har de byer, som har båret titlen Den Europæiske Kulturhovedstad (»titlen«), tilføjet en ny dimension ved at bruge titlens løftestangseffekt til at stimulere deres generelle udvikling i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
(7)
Målene for aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, bør være fuldt ud i overensstemmelse med målene for programmet Et Kreativt Europa som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (6), som tager sigte på at beskytte, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed, fremme Europas kulturarv og styrke konkurrenceevnen i Europas kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor, med henblik på at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Opfyldelsen af disse mål bidrager endvidere til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område og til at stimulere den interkulturelle dialog og gensidige forståelse.
(8)
For at opfylde sådanne mål er det vigtigt, at de byer, der bærer titlen, bestræber sig på at knytte bånd mellem på den ene side deres kulturelle og kreative sektorer og på den anden side sektorerne for bl.a. uddannelse, forskning, miljø, byplanlægning og kulturturisme. De hidtidige erfaringer har navnlig vist de europæiske kulturhovedstæders potentiale som katalysatorer for lokal udvikling og kulturturisme som fremhævet af Kommissionen i dens meddelelse af 30. juni 2010 med titlen »En ny turismepolitik for Europa - verdens førende rejsemål«, der blev hilst velkommen af Rådet i dets konklusioner af 12. oktober 2010 og støttet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 27. september 2011 (7).
(9)
Det er desuden vigtigt, at de byer, der bærer titlen, søger at fremme social inklusion og lige muligheder og gør deres bedste for at sikre den bredest mulige inddragelse af alle civilsamfundets komponenter i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturprogrammet - med særligt fokus på unge og marginaliserede og ugunstigt stillede grupper.
(10)
Evalueringerne og den offentlige høring har på overbevisende måde også vist, at de europæiske kulturhovedstæder har mange potentielle fordele, når de planlægges med omhu. De har først og fremmest karakter af et kulturinitiativ, men kan også medføre betydelige sociale og økonomiske fordele, navnlig hvis de indgår i en langsigtet kulturbaseret udviklingsstrategi for den berørte by.
(11)
Kulturhovedstadsaktionen har samtidig været en stor udfordring. Det er krævende at iscenesætte et helt års program med kulturelle aktiviteter, og visse byer, der bærer titlen, har haft mere held end andre med at udnytte potentialet. Den pågældende aktion bør derfor styrkes for at hjælpe byerne med at få mest muligt ud af titlen.
(12)
Titlen bør fortsat være forbeholdt byer, uanset deres størrelse, men med henblik på at nå et bredere publikum og forstærke virkningen bør det som før også være muligt for de berørte byer at inddrage det omkringliggende område.
(13)
Tildelingen af titlen bør fortsat være baseret på et specifikt tilrettelagt kulturprogram, som bør have en stærk europæisk dimension. Det pågældende kulturprogram bør være et led i en langsigtet strategi med varig indvirkning på lokal økonomisk, kulturel og social udvikling.
(14)
Den todelte udvælgelsesproces, som gennemføres af en jury bestående af uafhængige eksperter på grundlag af en kronologisk liste over medlemsstater, har vist sig at være retfærdig og gennemsigtig. Den har givet byerne mulighed for at forbedre deres ansøgninger i perioden mellem den foreløbige udvælgelse og udvælgelsesfasen på grundlag af ekspertrådgivning fra den pågældende jury og har sikret en rimelig fordeling af titlen mellem alle medlemsstaterne. Endvidere bør udskiftningen af eksperter ske gradvis for at opretholde kulturhovedstadsaktionens kontinuitet og undgå det tab af erfaring og knowhow, som ville blive resultatet, hvis alle eksperter blev udskiftet samtidigt.
(15)
Den nationale ekspertise bør fortsat sikres ved at give medlemsstaterne mulighed for at udnævne op til to eksperter til en jury, der udfører udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
(16)
Udvælgelseskriterierne bør tydeliggøres med henblik på at give kandidatbyerne bedre vejledning om de målsætninger og krav, de skal opfylde for at få tildelt titlen. Disse kriterier bør også være lettere at måle med henblik på at hjælpe juryen med udvælgelsen og overvågningen af byerne. Der bør i den forbindelse navnlig fokuseres på kandidatbyernes planer for opfølgende aktiviteter som led i en langsigtet kulturpolitisk strategi, der er i stand til at skabe varige kulturelle, økonomiske og sociale virkninger.
(17)
Kandidatbyerne bør i relevant omfang undersøge muligheden for at ansøge om økonomisk støtte fra Unionens programmer og fonde.
(18)
Forberedelsesfasen mellem udpegelsen af en by og det år, hvor byen skal bære titlen, er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af kulturhovedstadsaktionen. Der er blandt de interesserede parter bred enighed om, at de ledsageforanstaltninger, der blev indført ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har været meget gavnlige for de berørte byer. Disse foranstaltninger bør videreudvikles, navnlig ved hjælp af hyppigere overvågningsmøder og besøg af eksperterne i juryen i byerne og gennem en endnu bedre erfaringsudveksling mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer. De udpegede byer kan også knytte yderligere bånd med andre byer, der bærer titlen.
(19)
Melina Mercouri-prisen, der blev oprettet ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har fået en stærk symbolværdi, som rækker langt videre end det beløb, der tildeles af Kommissionen. For at sikre at de udpegede byer opfylder deres forpligtelser, bør betingelserne for udbetalingen af gevinsten imidlertid gøres strengere og mere klare.
(20)
Det er vigtigt, at de berørte byer i deres kommunikationsmateriale gør det klart, at aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, er en EU-aktion.
(21)
Kommissionens evalueringer af tidligere europæiske kulturhovedstæder, der er baseret på oplysninger, der er indsamlet på lokalt plan, har ikke været i stand til at give primære oplysninger om titlens virkninger. Byerne bør derfor selv være hovedaktører i evalueringsprocessen.
(22)
Tidligere erfaringer har vist, at kandidatlandenes deltagelse kan være med til at bringe dem tættere på Unionen ved at fremhæve de europæiske kulturers fælles træk. Den aktion, der fastsættes ved denne afgørelse, bør derfor være åbne for deltagelse af kandidatlande og potentielle kandidater efter 2019.
(23)
Inden for den periode, som denne afgørelse omfatter, dvs. 2020-2033, bør det af hensyn til ligestillingen med medlemsstaternes byer imidlertid kun være muligt for byer i kandidatlande og potentielle kandidater at deltage i én konkurrence om titlen. Ligeledes af hensyn til ligestillingen med medlemsstaterne bør hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat endvidere kun kunne være vært for arrangementet én gang inden for nævnte periode.
(24)
Afgørelse nr. 1622/2006/EF bør ophæves. Bestemmelserne i afgørelse nr. 1622/2006/EF bør dog stadig finde anvendelse på alle de byer, der allerede er eller er ved at blive udpeget for perioden for årene frem til 2019.
(25)
Målene for denne afgørelse, nemlig at bevare og fremme de europæiske kulturers mangfoldighed, fremhæve deres fælles træk og fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, navnlig på grund af nødvendigheden af fælles, klare og gennemsigtige kriterier og procedurer for udvælgelse og overvågning samt en stærkere samordning mellem medlemsstaterne, men kan, på grund af aktionens omfang og forventede virkninger, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af aktionen
En EU-aktion med titlen »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 oprettes herved for årene 2020 til 2033 (»aktionen«).
Artikel 2
Mål
1. Aktionens generelle mål er:
a)
at bevare og fremme mangfoldigheden i kulturerne i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at øge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde
b)
at fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
2. Aktionens specifikke mål er:
a)
at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, bl.a. gennem tværnationalt samarbejde
b)
at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet
c)
at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens tilknytning til andre sektorer
d)
at højne byernes internationale profil gennem kultur.
Artikel 3
Adgang til aktionen
1. Konkurrencen om titlen er åben for byer, og disse kan inddrage det omkringliggende område.
2. Der må i et givet år (»det år, hvor titlen skal bæres«) højst være tre byer, der bærer titlen.
Titlen tildeles hvert år højst én by i hver af de to medlemsstater, der er angivet i kalenderen i bilaget (»kalenderen«), og i de relevante år én by fra et kandidatland eller en potentiel kandidat eller én by i et land, som tiltræder Unionen under de omstændigheder, som er beskrevet i stk. 5.
3. Byer i medlemsstaterne er berettiget til at bære titlen i ét år i overensstemmelse med den rækkefølge, medlemsstaterne optræder i i kalenderen.
4. Byer i kandidatlande og potentielle kandidater, som deltager i programmet Et Kreativt Europa eller i efterfølgende EU-programmer vedrørende kulturstøtte på datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 10, stk. 2, kan ansøge om titlen for ét år inden for rammerne af en åben konkurrence, som afholdes hvert tredje år i henhold til kalenderen.
Byer i kandidatlande og potentielle kandidater kan kun deltage i én konkurrence i perioden 2020-2033.
Hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat kan kun være vært for titlen én gang i perioden 2020-2033.
5. Når et land tiltræder Unionen efter den 4. maj 2014, men inden den 1. januar 2027, er det berettiget til at være vært for titlen syv år efter dets tiltrædelse i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for medlemsstater. Kalenderen ajourføres i overensstemmelse hermed. Når et land tiltræder Unionen den 1. januar 2027 eller derefter, kan det ikke deltage i aktionen som en medlemsstat.
I de år, hvor der i henhold til kalenderen allerede er tre byer, der bærer titlen, kan byer i lande, der er omhandlet i første afsnit, dog kun bære titlen i det næste tilgængelige år i kalenderen i den rækkefølge, hvori disse lande tiltræder.
Hvis en by fra et land, der er omhandlet i første afsnit, tidligere har deltaget i en konkurrence for kandidatlande og potentielle kandidater, kan den ikke deltage i efterfølgende konkurrencer for medlemsstater. Hvis en by i et sådant land er blevet udpeget til at bære titlen i perioden 2020-2033 i henhold til stk. 4, kan dette land efter sin tiltrædelse ikke organisere en konkurrence som medlemsstat i denne periode.
Hvis mere end ét land tiltræder Unionen på samme tidspunkt, og disse lande ikke kan nå til enighed om rækkefølgen af deres deltagelse, gennemfører Rådet en lodtrækning.
Artikel 4
Anvendelse
1. Kommissionen udarbejder på grundlag af udvælgelseskriterierne i artikel 5 en fælles ansøgningsformular, som skal anvendes af alle kandidatbyer.
Hvis en kandidatby inddrager det omkringliggende område, indgives ansøgningen under navnet på den pågældende by.
2. Hver ansøgning bygger på et kulturprogram med en stærk europæisk dimension.
Kulturprogrammet omfatter det år, hvor titlen bæres, og udarbejdes specifikt til titlen i overensstemmelse med kriterierne i artikel 5.
Artikel 5
Kriterier
Kriterierne for vurdering af ansøgninger (»kriterierne«) inddeles i kategorierne »bidrag til den langsigtede strategi«, »den europæiske dimension«, »det kulturelle og kunstneriske indhold«, »gennemførelseskapacitet«, »rækkevidde« og »forvaltning« som følger:
1)
for så vidt angår kategorien »bidraget til den langsigtede strategi« tages der hensyn til følgende faktorer:
a)
tilstedeværelsen af en kulturstrategi for kandidatbyen, der omfatter aktionen og indeholder planer for videreførelse af de kulturelle aktiviteter efter det år, hvor titlen bæres, på tidspunktet for indgivelse af dens ansøgning
b)
planer for styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder udvikling af langsigtede bånd mellem kandidatbyens kulturelle, økonomiske og sociale sektorer
c)
de forventede langsigtede kulturelle, sociale og økonomiske virkninger, herunder byudvikling, som titlen vil få for kandidatbyen
d)
planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for kandidatbyen og for udbredelse af evalueringens resultater
2)
for så vidt angår kategorien »den europæiske dimension« vurderes følgende faktorer:
a)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremmer Europas kulturelle mangfoldighed, interkulturel dialog og større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere
b)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremhæver fælles træk ved de europæiske kulturer, den europæiske kulturarv og historie, den europæiske integration og aktuelle europæiske temaer
c)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter med deltagelse af europæiske kunstnere, samarbejde med arrangører eller byer i andre lande, herunder om muligt byer, der bærer titlen, og tværnationale partnerskaber
d)
strategien for at tiltrække den brede europæiske og internationale offentligheds interesse
3)
for så vidt angår kategorien »det kulturelle og kunstneriske indhold« vurderes følgende faktorer:
a)
en klar og sammenhængende kunstnerisk vision og strategi for kulturprogrammet
b)
inddragelse af lokale kunstnere og kulturorganisationer i udformningen og gennemførelsen af kulturprogrammet
c)
udvalget og mangfoldigheden af de foreslåede aktiviteter og deres samlede kunstneriske kvalitet
d)
evnen til at kombinere lokal kulturarv og traditionelle kunstformer med nye, innovative og eksperimenterende kulturelle udtryksformer
4)
for så vidt angår kategorien »gennemførelseskapacitet« skal kandidatbyerne godtgøre:
a)
at ansøgningen har bred politisk opbakning og bygger på et fast tilsagn fra de lokale, regionale og nationale myndigheder, og
b)
at kandidatbyen råder over eller kommer til at råde over tilstrækkelig og bæredygtig infrastruktur til at bære titlen
5)
for så vidt angår kategorien »rækkevidde« vurderes følgende faktorer:
a)
inddragelse af lokalbefolkningen og civilsamfundet i udarbejdelsen af ansøgningen og gennemførelsen af aktionen
b)
etablering af nye og bæredygtige muligheder for, at et bredt udsnit af befolkningen kan opleve og deltage i kulturelle aktiviteter, navnlig unge, frivillige, marginaliserede og ugunstigt stillede, herunder mindretal, med særlig vægt lagt på handicappedes og ældres adgang til disse aktiviteter
c)
den samlede strategi for publikumsudvikling og navnlig forbindelse med uddannelsessektoren og deltagelse af skoler
6)
for så vidt angår kategorien »forvaltning« vurderes følgende faktorer:
a)
gennemførligheden af fundraisingstrategien og det foreslåede budget, som, hvor det er hensigtsmæssigt, omfatter planer om at ansøge om finansiel støtte fra Unionens programmer og fonde og dækker udgifter under forberedelsesfasen, i det år, hvor titlen bæres, evalueringen og udgifter i forbindelse med opfølgningsaktiviteter samt beredskabsplaner
b)
den påtænkte forvaltnings- og gennemførelsesstruktur for gennemførelsen af aktionen, som bl.a. fastsætter et passende samarbejde mellem de lokale myndigheder og den struktur, der varetager gennemførelsen, herunder det kunstneriske team
c)
udnævnelsesprocedurerne for de overordnede og kunstneriske ledere og deres ansvarsområder
d)
at markedsførings- og kommunikationsstrategien er omfattende og fremhæver, at aktionen er en EU-aktion
e)
at den struktur, der varetager gennemførelsen, råder over personale med de rette kvalifikationer og erfaringer til at kunne planlægge, forvalte og gennemføre kulturprogrammet i det år, hvor titlen skal bæres.
Artikel 6
Ekspertjury
1. Der oprettes en jury bestående af uafhængige eksperter (»juryen«) til gennemførelse af udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
2. Juryen består af ti eksperter, der udpeges af EU-institutioner og -organer (»de europæiske eksperter«) i henhold til stk. 3.
3. Kommissionen foreslår på baggrund af en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser en pulje af potentielle europæiske eksperter.
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vælger hver tre eksperter fra denne pulje og udnævner dem i overensstemmelse med deres respektive procedurer.
Regionsudvalget vælger én ekspert fra puljen og udnævner den pågældende ekspert i overensstemmelse med sine procedurer.
Ved udvælgelsen af europæiske eksperter drager EU-institutionerne og -organerne omsorg for, at deres kompetencer er komplementære, og at der er en geografisk afbalanceret fordeling og ligevægt mellem kønnene i den samlede sammensætning af juryen.
4. I tillæg til de europæiske eksperter skal den pågældende medlemsstat med henblik på udvælgelse og overvågning af en by fra medlemsstaten have ret til at udpege højst to eksperter til juryen i henhold til sine egne procedurer og i samråd med Kommissionen.
5. Alle eksperter skal:
a)
være statsborgere i Unionen
b)
være uafhængige
c)
have en betragtelig erfaring og ekspertviden inden for:
i)
den kulturelle sektor
ii)
kulturudvikling af byer, eller
iii)
tilrettelæggelse af at arrangement i forbindelse med Den Europæiske Kulturhovedstad eller et internationalt kulturelt arrangement af tilsvarende størrelsesorden
d)
være i stand til at afsætte et passende antal arbejdsdage pr. år til at arbejde for juryen.
6. Juryen udpeger selv sin formand.
7. De europæiske eksperter udnævnes for en periode på tre år.
Med forbehold af første afsnit for så vidt angår den første oprettelse af juryen udnævner Europa-Parlamentet sine eksperter for tre år, Kommissionen for to år og Rådet og Regionsudvalget for ét år.
8. Alle eksperter skal oplyse enhver eksisterende eller potentiel interessekonflikt i relation til en bestemt kandidatby. Hvis en sådan erklæring fremsættes, eller hvis der konstateres en sådan interessekonflikt, træder den pågældende ekspert tilbage, og den relevante EU-institution eller det relevante EU-organ eller medlemsstaten udskifter denne ekspert i den resterende del af mandatperioden efter den relevante procedure.
Artikel 7
Indgivelse af ansøgninger i medlemsstaterne
1. Den enkelte medlemsstat er ansvarlig for tilrettelæggelsen af konkurrencen mellem sit lands byer i henhold til kalenderen.
2. De berørte medlemsstater offentliggør en indkaldelse af ansøgninger mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres.
Som en undtagelse fra første afsnit offentliggør de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, en sådan indkaldelse hurtigst muligt efter den 4. maj 2014.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger fra kandidatbyer er tidligst 10 måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om ansøgningerne.
Artikel 8
Foreløbig udvælgelse i medlemsstaterne
1. Den berørte medlemsstat indkalder senest fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, juryen og kandidatbyerne til et møde med henblik på at foretage en foreløbig udvælgelse.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
3. Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til de berørte medlemsstater og Kommissionen.
4. Hver berørt medlemsstat godkender formelt listen på grundlag af juryens rapport.
Artikel 9
Udvælgelse i medlemsstaterne
1. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i den foreløbige udvælgelsesrapport og forelægger disse for de berørte medlemsstater, som herefter sender dem til Kommissionen.
2. Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder de berørte medlemsstater juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan den berørte medlemsstat i samråd med Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
3. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
4. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i den berørte medlemsstat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til den berørte medlemsstat og Kommissionen.
5. Uanset stk. 4 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 10
Foreløbig udvælgelse og udvælgelse i kandidatlande og potentielle kandidater
1. Kommissionen er ansvarlig for tilrettelæggelse af konkurrencen mellem byer i kandidatlande og potentielle kandidater.
2. Mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres, offentliggør Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger er tidligst ti måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. Mindst fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, foretager juryen en foreløbig udvælgelse af byer på grundlag af deres respektive ansøgninger. Der afholdes ikke møder med kandidatbyerne.
Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
Juryen sender den foreløbige udvælgelsesrapport til Kommissionen.
4. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i rapporten om den foreløbige udvælgelse og forelægger disse for Kommissionen.
Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder Kommissionen juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
5. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
6. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i et kandidatland eller i en potentiel kandidat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til Kommissionen.
7. Uanset stk. 6 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 11
Udpegelse
1. Hver af de berørte medlemsstater udpeger én by til at bære titlen på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege de byer, der skal bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. For så vidt angår kandidatlande og potentielle kandidater udpeger Kommissionen én by til at bære titlen i de relevante år på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
3. Udpegelserne, som nævnes i stk. 1 og 2, skal ledsages af en begrundelse, som bygger på juryens rapporter.
4. Hvis en by inddrager det omkringliggende område, skal udpegelsen gælde byen.
5. Senest to måneder efter underretningen om udpegelser offentliggør Kommissionen listen over de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder, i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven.
Artikel 12
Samarbejde mellem udpegede byer
De byer, der er blevet udpeget i samme år, skal søge at udvikle forbindelser mellem deres kulturprogrammer, og samarbejdet kan overvejes som led i overvågningsproceduren i artikel 13.
Artikel 13
Overvågning
1. Juryen overvåger de udpegede byers forberedelse for det år, hvor titlen skal bæres, og yder støtte og vejledning til dem fra det tidspunkt, hvor de er udpeget, og indtil det år, hvor titlen skal bæres
2. Kommissionen indkalder i denne henseende til tre overvågningsmøder for juryen og de udpegede byer som følger:
a)
tre år inden det år, hvor titlen skal bæres
b)
18 måneder inden det år, hvor titlen skal bæres
c)
to måneder inden det år, hvor titlen skal bæres.
Den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland kan udpege en observatør til at deltage i disse møder.
De udpegede byer forelægger statusrapporter for Kommissionen seks uger inden hvert overvågningsmøde.
Juryen gør på overvågningsmøderne status over forberedelserne og rådgiver med henblik på at hjælpe de udpegede byer med at udvikle et kulturprogram af høj kvalitet og en effektiv strategi. Juryen lægger særlig vægt på de henstillinger, der er fremsat i udvælgelsesrapporten og i eventuelle tidligere overvågningsrapporter som omhandlet i stk. 3.
3. Efter hvert overvågningsmøde udarbejder juryen en overvågningsrapport om forberedelserne og de foranstaltninger, der bør træffes.
Juryen sender sine overvågningsrapporter til Kommissionen samt til de udpegede byer og til den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland.
4. Kommissionen kan ud over overvågningsmøderne tilrettelægge besøg i de udpegede byer for juryen, hvis det er nødvendigt.
Artikel 14
Pris
1. Kommissionen kan tildele en udpeget by en pengepris til ære for Melina Mercouri (»prisen«), forudsat at der er afsat midler hertil i den relevante flerårige finansielle ramme.
De juridiske og finansielle aspekter af prisen behandles inden for rammerne af det respektive EU-program vedrørende kulturstøtte.
2. Gevinsten kommer til udbetaling senest ved udgangen af marts måned i det år, hvor titlen skal bæres, forudsat at den berørte udpegede by fortsat opfylder de forpligtelser, der blev indgået i ansøgningsfasen, opfylder kriterierne og tager hensyn til henstillingerne i udvælgelses- og overvågningsrapporterne.
Forpligtelser, der er indgået i ansøgningsfasen, betragtes som værende opfyldt af den udpegede by, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer i programmet og strategien i tidsrummet mellem ansøgningsfasen og det år, hvor titlen skal bæres, navnlig når:
a)
budgettet er fastholdt på et niveau, der gør det muligt at gennemføre et kulturprogram af høj kvalitet i overensstemmelse med ansøgning og kriterier
b)
kunstnerteamets uafhængighed respekteres på passende måde
c)
den endelige udgave af kulturprogrammet fortsat har en tilstrækkelig stærk europæisk dimension
d)
det tydeligt fremgår af den udpegede bys markedsførings- og kommunikationsstrategi og kommunikationsmateriale, at aktionen er en EU-aktion
e)
der foreligger planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for den udpegede by.
Artikel 15
Bestemmelser om den praktiske gennemførelse
Kommissionen skal navnlig:
a)
sikre den overordnede sammenhæng i aktionen
b)
sikre koordinering mellem medlemsstaterne og juryen
c)
udarbejde retningslinjer til støtte for udvælgelses- og overvågningsprocedurerne på baggrund af målene omhandlet i artikel 2 og af kriterierne og i tæt samarbejde med juryen
d)
yde teknisk bistand til juryen
e)
offentliggøre alle juryens rapporter på sit websted
f)
offentliggøre alle relevante oplysninger og bidrage til synligheden af aktionen på europæisk og internationalt plan
g)
fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer samt fremme større udbredelse af byernes evalueringsrapporter og indhøstede erfaringer.
Artikel 16
Evaluering
1. Hver berørt by er ansvarlig for evalueringen af resultaterne som følge af dens år som en europæisk kulturhovedstad.
Kommissionen udarbejder fælles retningslinjer og indikatorer for de berørte byer på grundlag af de i artikel 2 omhandlede mål og af kriterierne med henblik på at sikre en sammenhængende tilgang til evalueringsproceduren.
De berørte byer udarbejder deres evalueringsrapporter og forelægger dem for Kommissionen senest den 31. december i året efter det år, hvor titlen bæres.
Kommissionen offentliggør alle evalueringsrapporter på sit websted.
2. I tillæg til byernes egne evalueringer sikrer Kommissionen, at der regelmæssigt udarbejdes eksterne og uafhængige evalueringer af resultaterne af aktionen.
I de eksterne og uafhængige evalueringer lægges der vægt på at betragte alle de tidligere europæiske kulturhovedstæder i en europæisk sammenhæng, hvilket gør det muligt at sammenligne dem og drage nyttige erfaringer for de kommende europæiske kulturhovedstæder og for alle europæiske byer. Disse evalueringer skal også indeholde en vurdering af aktionen i sin helhed, herunder effektiviteten af procedurerne vedrørende ledelsen af aktionen, dens virkninger og måder, hvorpå den kan forbedres.
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget følgende rapporter på grundlag af disse evalueringer, i givet fald ledsaget af relevante forslag:
a)
en indledende foreløbig rapport senest den 31. december 2024
b)
en anden foreløbig rapport senest den 31. december 2029
c)
en efterfølgende rapport senest den 31. december 2034.
Artikel 17
Ophævelse og overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1622/2006/EF ophæves. Bestemmelserne i nævnte afgørelse finder dog stadig anvendelse på byer, der er blevet udpeget eller er ved at blive udpeget til europæiske kulturhovedstæder i årene fra 2013 til 2019.
Artikel 18
Ikrafttrædelse
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.