KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/454
af 9. juli 2014
om Grækenlands statsstøtte SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) til Alpha Bank Group vedrørende:
-
rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
(meddelt under nummer C(2014) 4662)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. SAGSFORLØB VEDRØRENDE ALPHA BANK
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (1). I maj 2009 blev Alpha Bank Group (i det følgende benævnt »banken«) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for banken til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (2). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (i det følgende benævnt »stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første tilførsel af brokapital«).
(6)
I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34823 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Ved en afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første tilførsel af brokapital (i det følgende benævnt »Alpha-åbningsafgørelsen«) (3).
(8)
Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole S.A. (i det følgende benævnt »Crédit Agricole«). Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken en aktiekøbsaftale.
(9)
Forinden havde de græske myndigheder oplyst Kommissionens tjenestegrene om udviklingen i købsprocessen og vilkårene for det potentielle køb af Emporiki Bank.
(10)
Den 23. november 2012 sendte Kommissionens tjenestegrene et brev til de græske myndigheder om bl.a. deres foreløbige vurdering af købet.
(11)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden tilførsel af brokapital«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 629 mio. EUR (4). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012 (5).
(12)
I maj 2013 bekendtgjorde banken den vellykkede gennemførelse af udstedelsen af tegningsrettigheder for i alt 457,1 mio. EUR, og at alle aktier i en emission på yderligere 92,9 mio. EUR var afsat til private investorer. Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden den første og anden tilførsel af brokapital til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 1 079 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).
(13)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.
(14)
Den 12. juni 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de agtede fortsat at yde banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6).
(15)
Kommissionen har afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslet mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(16)
Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. SAGSFORLØB VEDRØRENDE DEN STATSLIGE STØTTE, DER ER TILDELT DE TRE ANDELSBANKER
(17)
Den 3. december 2013 oplyste Grækenland Kommissionen om den forventede afvikling af de tre andelsbanker (i det følgende benævnt »de tre andelsbanker«), nemlig Cooperative Bank of Dodecanese (»banken for Dodekaneserne«), Cooperative Bank of Evia (»banken for Evia«) og Cooperative Bank of Western Macedonia (»banken for Vestmakedonien«).
(18)
Den 4. december 2013 anmodede Kommissionens tjenestegrene Grækenland om oplysninger om den forventede afvikling af de tre andelsbanker.
(19)
Den 5. december 2013 fremsendte Grækenland de ønskede oplysninger til Kommissionens tjenestegrene.
(20)
Den 8. december 2013 foretog den græske nationalbank afviklingen af de tre andelsbanker og overførslen af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser til banken.
(21)
Den 17. december 2013 anmeldte Grækenland den statsstøtte, der blev ydet i forbindelse med afviklingen af de tre andelsbanker.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(22)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf oplevede de græske banker en hastigt stigende misligholdelsesprocent på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (7). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og skabt et øget behov for kapital.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Kilde:
Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel nedskrivning på 53,5 % og længere løbetider (8). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (9). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og et deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.
Tabel 2
Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi Pålydende værdi af GSO'er (1)
Pålydende værdi af statslige lån (2)
Samlet pålydende værdi (3) = (1) + (2)
PSI-tab på GSO'er (4)
PSI-tab på statslige lån (5)
Samlet bruttotab på PSI (6) = (4) + (5)
Samlet bruttotab på PSI/CT1 (10) (dec. 2011) (/%)
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (dec. 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(24)
Eftersom de græske banker manglede betydelig kapital som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 under det andet tilpasningsprogram for Grækenland, indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (11). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (12). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (dec. 2011) (1)
Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) (2)
Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) (3)
Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko (4)
Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) (5)
Intern kapitaldannelse (6)
Mål-CT1 (dec. 2014) (7)
Kapitalbehov (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(25)
Ifølge MEFP vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (13). Den græske nationalbank mente, at kun de fire største banker havde indsendt planer for rentabel kapitalisering (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (14). De modtog den første tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(26)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med i alt 37 % fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed, og bankerne måtte derfor betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de fuldstændig afhængige af finansiering fra Eurosystemet (15), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske nationalbank.
(27)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 til 40,1 i forhold til den nominelle værdi (16). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på de nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, for hovedpartens vedkommende var definitivt og uigenkaldeligt (17).
(28)
I december 2012 modtog de fire største græske banker endnu en tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden.
(29)
I foråret 2013 blev brokapitalen til de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i form af ordinære aktier og med stabilitetsfonden som hovedaktionær og ejer af over 80 % af aktiekapitalen i hver af de fire banker. Stabilitetsfonden modtog aktier uden stemmeret fra de banker, som det lykkedes at tiltrække en forud fastsat mængde privat kapital (banken, Piraeus Bank S.A. og National Bank of Greece S.A.), mens de private investorer fik warrants på stabilitetsfondens aktier.
(30)
I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og på lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.
(31)
På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån gennemførte den græske nationalbank i efteråret 2013 endnu en stresstest (i det følgende benævnt »2013-stresstesten«) for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalstilling var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske nationalbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(32)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (18) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag ifølge referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (19) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Kilde:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.
(33)
Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om inden medio april 2014 at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.
(34)
Fra ultimo marts 2013 til primo maj 2014 rejste bankerne kapital.
2.1.2. Støttemodtageren
(35)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM)) samt i Det Forenede Kongerige. Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, likviditetsstyring og investeringsbankvirksomhed. Banken er etableret i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. september 2012 beskæftigede banken i alt 17 119 personer, hvoraf omtrent en tredjedel var ansat i det sydøstlige Europa og i Det Forenede Kongerige, mens de resterende to tredjedele var ansat i Grækenland (22).
(36)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 6 043 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostninger beløb sig til ca. 4 786 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (23). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Med dette salg udmøntedes bankens tab på de nye GSO'er.
(37)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Alpha Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(mio. EUR)
2010
2011
2012
Proforma 2012
(inkl. Emporiki)
2013
(inkl. Emporiki)
Nettorenteindtægter
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Driftsindtægter i alt
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Driftsudgifter i alt
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Indtægter før hensættelser
1 101
1 187
327
80
918
Tab ved værdiforringelser til dækning af kreditrisiko
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Tab ved værdiforringelser på GSO'er og PSI-berettigede lån
-
-4 789
-
-
-
Negativ goodwill
3 283
Nettofortjeneste/tab
86
-3 810
-1 086
ikke relevant
2 922
Udvalgte nøgletal
(mio. EUR)
2010
2011
2012
Proforma 2012
(inkl. Emporiki)
2013
(inkl. Emporiki)
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (netto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Indskud
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiver i alt
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Egenkapital i alt (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Kilder:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Proforma 2012: Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 24.
2012 og 2011: Finansielle resultater 2012 - Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Finansielle resultater 2011 - Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (4 786 mio. EUR (25)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 152 % pr. 31. december 2011 (26), mens 34 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato (27).
(39)
Ifølge 2013-stresstesten anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 262 mio. EUR i referencescenariet.
(40)
I marts 2014 foretog banken en kapitalforøgelse på 1,2 mia. EUR til dækning af det i betragtning 39 nævnte kapitalbehov og til tilbagekøb af præferenceaktier for 940 mio. EUR, som Grækenland ejede (28). I modsætning til Eurobanks kapitalforøgelse i april 2014 forpligtede stabilitetsfonden sig ikke til i tilfælde af manglende privat efterspørgsel at tilføre kapital i forbindelse med denne forøgelse. Bankens kapitalforøgelse blev opnået i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 0,66 EUR pr. aktie.
(41)
Efter kapitalforøgelsen bekendtgjorde banken den 17. april 2014, at den havde indløst Grækenlands præferenceaktier for et samlet beløb på 940 mio. EUR.
2.2. BANKENS ERHVERVELSE AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER
2.2.1. Køb af Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank blev stiftet i 1882.
(43)
I 2000 erhvervede Crédit Agricole Group indledningsvis 6,7 % af aktierne i Emporiki Bank. I 2006 blev Emporiki Bank et datterselskab af Crédit Agricole, da denne erhvervede en kontrollerende andel og øgede sin aktiepost til 94,99 % i Emporiki Bank.
(44)
Emporiki Bank drev detail-, forretnings- og investeringsbankvirksomhed, formueforvaltning, porteføljeforvaltning og finansielle tjenesteydelser i al almindelighed. Den tilbød sine tjenesteydelser i Grækenland gennem sit net af 323 filialer og i udlandet gennem sin filial i Cypern samt datterselskaber i Cypern, Bulgarien, Albanien og Rumænien (29). Den havde 4 230 ansatte pr. 31. december 2012.
(45)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og andre godkendte værdipapirer med en pålydende værdi af 766 mio. EUR. Som vist i tabel 2 beløb dens samlede PSI-relaterede omkostninger sig til ca. 590 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som vist i tabel 3 blev Emporiki Banks kapitalbehov vurderet til 2 475 mio. EUR på baggrund af en stresstest, der blev udført i 2012 af den græske nationalbank for perioden 31. december 2011 til 31. december 2014, baseret på Blackrocks prognoser for tab på lån.
(46)
Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole.
(47)
Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken »aktiekøbsaftalen af 16. oktober 2012 mellem Crédit Agricole S.A. og Alpha Bank S.A. om salg og køb af Emporiki Bank of Greece S.A.«. Efter en due diligence-undersøgelse tilførte Crédit Agricole et samlet kapitalbeløb på 2 893 mio. EUR og tegnede hele den mængde konvertible obligationer, som banken udstedte for i alt 150 mio. EUR (30). Banken skulle herefter købe den fuldt ud rekapitaliserede Emporiki Bank for 1 EUR. I henhold til aktiekøbsaftalen købte banken ikke Emporiki Banks udenlandske datterselskaber, som forblev Crédit Agricoles ejendom, med undtagelse af den cypriotiske filial, som udgjorde en andel på 0,5 mia. EUR af aktiverne, og som indgik i det i købsaftalen definerede omfang.
(48)
Den 31. december 2012 efter Crédit Agricoles rekapitalisering var Emporiki Banks kapitalgrundlag 17,6 %, mens dens kapitalprocent var 13,5 %.
(49)
Den 1. februar 2013 bekendtgjorde banken, at den havde fået overdraget hele Emporiki Banks aktiekapital (31).
(50)
Emporiki Banks nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og januar 2013 vises i tabel 6.
Tabel 6
Emporiki Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og januar 2013
Mia. EUR
31. december 2010
(konsolideret)
31. december 2011
(konsolideret)
December 2012
(omfang købt af banken)
Januar 2013
(omfang købt af banken)
Aktiver i alt
26,78
21,7
19,5
18,2
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (brutto)
24
23,48
19,85
19,8
Hensættelser
2,8
4,4
5
5
Kundernes tilgodehavender
12,2
11,3
12,68
12,9
Finansiering fra Eurosystemet
0,3
1,77
1,2
1,2
Egenkapital i alt
0,9
0,9
1,73
2,3
Tab efter skat
-0,87
-1,76
-1,5
Nettoudlån/-indlån
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Kilder:
Januar 2013: Alpha Bank årsregnskab 2012, udgave af 27. marts 2013 (online: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
December 2012: Nøgleindikatorer for Alpha Bank og Emporiki Bank, online: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 og 2010: Emporiki Banks konsoliderede årsregnskaber pr. 31. december 2011.
2.2.2. Køb af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser
(51)
Den 8. december 2013 besluttede den græske nationalbank at foretage en afvikling af de tre andelsbanker for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien.
(52)
Den græske nationalbank iværksatte en købs- og overtagelsesprocedure (32), hvorved alle indskud, herunder interbankindskud, og fordringer og forpligtelser over for Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF), men ingen låneforpligtelser, ville blive overdraget til en køber. Den græske nationalbank kontaktede de fire systemisk vigtige græske banker, da der ifølge nationalbanken skulle overføres indskud til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken og Eurobank afgav den 5. december 2013 bindende tilbud. Den græske nationalbank valgte bankens tilbud som det foretrukne. Banken tilbød et beløb svarende til 2,1 % af de overførte indskud som vederlag.
2.2.2.1. Banken for Dodekaneserne
(53)
Banken for Dodekaneserne blev stiftet i 1994.
(54)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Dodekaneserne om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Dodekaneserne foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Dodekaneserne på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 3,5 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(55)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Dodekaneserne. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (33). En udvalgt række af banken for Dodekanesernes forpligtelser blev overført til banken (34). Ifølge den græske nationalbank (35) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til ca. 6 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 255 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov (36) på 249 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 166 mio. EUR, i EFSF-obligationer og gav tilsagn om, at de resterende 83 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Dodekaneserne beløb sig til 258,5 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.
(56)
Pr. 30. september 2013 havde banken for Dodekaneserne 132 ansatte og 11 filialer. I forbindelse med afviklingen overtog banken ingen af filialerne i banken for Dodekaneserne, men anførte, at den ville opretholde en fysisk tilstedeværelse i områder, hvor der ikke fandtes overlapninger (nemlig på fire øer uden andre banker), ved at leje de fire små filialer, som blev forvaltet af likvidator. De ansatte i banken for Dodekaneserne blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
2.2.2.2. Banken for Evia
(57)
Banken for Evia blev stiftet i 1995.
(58)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Evia om at genoprette sin egentlige kernekapitalprocent. Evia Bank foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Evia på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 1,8 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(59)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Evia. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (37). En udvalgt række af banken for Evias forpligtelser blev overført til banken (38). Ifølge den græske nationalbank (39) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 98 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 96 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 64 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 32 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Evia beløb sig til 105 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.
Pr. 30. september 2013 havde banken for Evia 59 ansatte og fire filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Evia. De ansatte i banken for Evia blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
2.2.2.3. Banken for Vestmakedonien
(60)
I 1995 stiftedes Kozani præfekturs andelsselskab til udviklingskredit. I 2008 skiftede andelsselskabet navn til Cooperative Bank of Western Macedonia.
(61)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Vestmakedonien om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Vestmakedonien foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Vestmakedonien på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. september 2013 skønnet til - 11 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(62)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Vestmakedonien. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (40). En udvalgt række af banken for Vestmakedoniens forpligtelser blev overført til banken (41). Ifølge den græske nationalbank (42) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 84 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 82 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 55 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 27 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt.
(63)
Pr. 30. september 2013 havde banken for Vestmakedonien 36 ansatte og tre filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Vestmakedonien. De ansatte i banken for Vestmakedonien blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
(64)
Nøgletallene for de tre andelsbanker fremgår af tabel 7.
Tabel 7
Nøgletal for de tre andelsbanker (mio. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Dagsværdi af overførte aktiver
Dagsværdi af overførte passiver
heraf overførte indskud
Oprindeligt udækket finansieringsbehov
Vederlag
(2,1 % af overførte indskud)
Banken for Dodekanes-erne
6
255
255
249
5
Banken for Evia
2
98
95
96
2
Banken for Vestmakedonien
2
84
82
82
2
I alt
427
9
Kilder:
Den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/1, 97/2, 97/3 af 8.2.2013.
Den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 af 8.12.2013.
2.2.3. Køb af Citibank Greece
(65)
Citibank International blev stiftet i 1812. Citibank etablerede sig i Grækenland i 1964, primært med kunder inden for søfart og erhvervsliv. I 1980 begyndte Citibank Greece også at drive detailbankvirksomhed. Citibank Greece driver i dag forretning på både privat- og erhvervskundemarkedet og har et net af 20 filialer i hele landet.
(66)
Den 29. maj 2014 modtog stabilitetsfonden en anmodning fra banken om samtykke til køb af Citibank Greece, herunder Diners Club Greece (i det følgende benævnt »Diners«) (43).
(67)
Banken udtrykte sin hensigt om at overtage Citibanks græske aktiviteter, herunder udlån til kunder (for en nettosum af 442 mio. EUR og 1 115 mio. EUR i misligholdte lån), kundeindlån (i alt 1 067 mio. EUR), forvaltede aktiver (1 186 mio. EUR), detailbankfilialerne, ATM-nettet (44) og medarbejderne (45). Desuden anførte banken, at den ville købe hele den ordinære aktiekapital i Diners.
(68)
Prisen er fastsat til 2 mio. EUR.
(69)
Den 5. juni 2014 gav stabilitetsfonden sit samtykke til bankens køb af Citibank Greece.
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
(70)
Banken har fået flere former for støtte i henhold til den græske bankstøtteordnings rekapitaliseringsforanstaltning, garantiforanstaltning og foranstaltning med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(71)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2011 beløb garantierne til banken sig til ca. 14,0 mia. EUR. Pr. 30. september 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1,6 mia. EUR (46).
(72)
I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 12. juni 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(73)
I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 940 mio. EUR (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver (47) på det pågældende tidspunkt.
(74)
Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.
(75)
Banken indløste præferenceaktierne den 17. april 2014 som beskrevet i betragtning 41.
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(76)
Likviditetsstøtte i nødsituationer (ELA) er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for likviditetsstøtte i nødsituationer, er […] (48) basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.
(77)
Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i nødsituationer bæres af den græske nationalbank. Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i nødsituationer, som nationalbanken har ydet (49). Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov nr. 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov nr. 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer på kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i nødsituationer, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(78)
Pr. 31. december 2011 havde banken modtaget 6,7 mia. EUR i statsgaranteret ELA (50), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 23,6 mia. EUR i statsgaranteret ELA (51).
2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(79)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
Første tilførsel af brokapital - maj 2012
Anden tilførsel af brokapital - dec. 2012
Tilsagnserklæring - dec. 2012
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 - maj 2013
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
Beløb
(mio. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)
(80)
Betragtning 14-32 til Alpha-indledningsafgørelsen (52) rummer en detaljeret beskrivelse af den første tilførsel af brokapital i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i nedenstående afsnit.
(81)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforøgelse med et beløb på op til 1,9 mia. EUR.
(82)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 1,9 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om tilførsler af brokapital i lov nr. 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen fastslog i betragtning 48 til Alpha-åbningsafgørelsen, at tilførslen af brokapital, som var afsluttet den 28. maj 2012, var led i gennemførslen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første tilførsel af brokapital var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en solvensgrad på 8 % pr. 31. december 2011, da tilførslen af brokapital blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse yderligere kapital gennem en kommende kapitalforøgelse, og at tilførslen af brokapital blot skulle opretholde bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforøgelsen havde fundet sted.
(83)
Vedrørende perioden mellem datoen for den første tilførsel af brokapital og datoen for konverteringen af den første brokapital til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (53).
2.3.3.2. Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)
(84)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Dens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skulle opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(85)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en tilførsel af brokapital. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overførsel af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)
(86)
I tillæg til den anden tilførsel af brokapital gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 1 629 mio. EUR (foranstaltning B3).
(87)
Summen af de to tilførsler af brokapital (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (4 571 mio. EUR (54)).
2.3.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(88)
Den 16. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forøgelse af bankens aktiekapital. Den 1. maj 2013 bekendtgjorde banken den fulde tegning af udstedte tegningsrettigheder for 457 mio. EUR og emissionen af nye aktier for op til 93 mio. EUR møntet på private investorer til kurs 0,44 EUR pr. stk. (55).
(89)
Den 3. juni 2013 (56) bekendtgjorde banken, at udstedelsen af tegningsrettigheder var fuldført, og at alle aktier var afsat til private investorer. Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse nåede derfor 550 mio. EUR.
(90)
Samme dato bekendtgjorde banken desuden, at stabilitetsfonden ville tegne 9 138 636 364 aktier til kurs 0,44 EUR pr. stk. Følgelig tilførte stabilitetsfonden ved rekapitaliseringen foråret 2013 banken i alt 4 021 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltning B1, B2 og B3 efter fradrag af værdien af den private deltagelse. Stabilitetsfondens aktier giver den begrænsede stemmerettigheder, da den samlede private deltagelse havde nået 12 % af kapitalforøgelsen. Ifølge loven om stabilitetsfonden ville private investorer fortsat kontrollere banken, hvis de indskød over 10 % af den kapital, banken havde behov for. Dog opretholder stabilitetsfonden de fulde stemmerettigheder vedrørende centrale ledelsesbeslutninger.
(91)
Ved hjælp af bankens aktiekapitalforhøjelse (foranstaltning B4) blev den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev delvis opfyldt.
(92)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit (57), som den ekstraordinære generalforsamling besluttede den 16. april 2012 (58), blev kursen på de nye aktier fastsat til 0,44 EUR pr. stk.
(93)
Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 83,66 % (59). Stabilitetsfonden udstedte 1 233 503 482 warrants og gav vederlagsfrit private investorer én warrant for hver tegnet aktie (60). Hver warrant giver ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Den første lejlighed var 10. december 2013, og derefter kan man udnytte sin warrant to gange årligt indtil 10. december 2017. Udnyttelseskursen er den samme som tegningskursen på 0,44 EUR pr. stk. forhøjet med en årlig rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder) (61).
(94)
Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun aftalekurserne på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder. Desuden vil en sådan justering blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der er ikke truffet bestemmelse om justering i tilfælde af en aktiekapitalforøgelse uden fortegningsret.
2.3.4. Statsstøtteforanstaltninger til fordel for de tre andelsbanker
(95)
Som allerede nævnt i afsnit 2.2.2 blev det udækkede finansieringsbehov i andelsbankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien anslået af den græske nationalbank til henholdsvis 249 mio. EUR, 96 mio. EUR og 82 mio. EUR. Det samlede udækkede finansieringsbehov var således anslået 427 mio. EUR. Det blev dækket af stabilitetsfonden, som gav banken EFSF-obligationer af tilsvarende værdi.
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(96)
Den 12. juni 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det gøres rede for, hvordan banken som en samlet enhed dannet ved erhvervelsen af Emporiki Bank og indskuddene fra de tre andelsbanker agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
2.4.1. Indenlandsk bankvirksomhed
(97)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens bankens internationale aktiviteter udgjorde mere end 20 % af de samlede aktiver i december 2009 og 15 % af de samlede aktiver i juni 2013 (62), bør denne andel falde til ca. […] ved udgangen af 2018 (63).
(98)
Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten af sin græske bankvirksomhed. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(99)
Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før erhvervelsen af Emporiki Bank og de tre andelsbanker. Fra den 31. december 2010 til den 30. september 2012 nedbragte banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Den reducerede antallet af filialer fra 458 i 2010 til 426 i 2012 (64) og nedbragte i samme periode arbejdsstyrken i sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland med flere hundrede personer (65).
(100)
Fra december 2012 til december 2017 regner banken med at skære yderligere ned på antallet af filialer i Grækenland fra 739 til […]. Personalet i bankvirksomheden og anden virksomhed i Grækenland vil blive reduceret fra 11 435 til […] (66).
(101)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for bankens virksomhed i Grækenland med […] % proforma fra 1 345 mio. EUR i 2012 til […] mio. EUR i 2017 (67). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for den græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden.
(102)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil nedbringe sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne sænke renten på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrenten (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland. Faldet vil primært ske i form af meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af statsgaranteret ELA og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 32 % af dens samlede aktiver i 2012 til blot […] % i 2017 (68).
(103)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 131 % i 2012 (69)), mens dens kapitalgrundlag fortsat vil blive forbedret.
(104)
En anden af bankens prioriteter er forvaltningen af misligholdte lån. Banken vil skærpe sine kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse (bedre sikkerhedsstillelse, snævrere grænser) såvel som forvaltningen af misligholdte lån. Andelen af misligholdte lån vil nå […] % i 2014 og derefter begynde at falde med ca. […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (70). Risikoomkostningen (værdiforringelser) vil falde fra 2 799 mio. EUR proforma (dvs. inklusive Emporiki Bank) i 2012 til […] mio. EUR i 2018 (71) på grund af genoprettelsen af den græske økonomi.
(105)
Forbedringen af driftseffektiviteten, stigningen i nettorentemarginalen og de faldende risikoomkostninger vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. […]. Dens egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (72).
2.4.2. International bankvirksomhed
(106)
Banken har allerede begyndt at reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den solgte sit ukrainske datterselskab i august 2013, antallet af filialer i Sydøsteuropa blev nedbragt fra 622 i 2009 til 488 i 2012 (73).
(107)
Banken vil fortsat reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den agter at begrænse omfanget af sine internationale aktiver til […] mia. EUR. For at nå dette mål vil banken overveje enhver kombination af afhændelser og reduktion af sine porteføljer. Dette påtænkte omfang af bankens internationale aktiver udgør en nedbringelse med […] % af dens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012 […].
(108)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår likviditetsstilling. Den koncerninterne finansiering af de udenlandske datterselskaber vil falde fra 4 172 mio. EUR til […] mio. EUR fra 2013 til 2017 (74).
(109)
For at forbedre rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter planlægger banken at gennemføre et betydeligt program for at nedbringe omkostningerne i det internationale net med nedskæringer i både antallet af filialer og medarbejdere. F.eks. i […] vil […] filialer ud af […] blive lukket, mens personalet vil blive reduceret med […] ansatte (- […]) i perioden 2012-2018 (75).
(110)
Egenkapitalforrentningen vil således nå […] (76).
2.4.3. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(111)
Det er lykkedes banken at rejse en betydelig mængde kapital på markedet og derved reducere det omfang af statsstøtte, den havde brug for.
(112)
Først rejste banken privat kapital i 2009 med udstedelsen af tegningsrettigheder for 986 mio. EUR (77). Som nævnt i betragtning 89 lykkedes det også banken at rejse kapital fra private investorer ved rekapitaliseringen foråret 2013. De eksisterende aktionærer fik også deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden i den anledning fik 83,66 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 4,9 % til de tidligere aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(113)
Banken rejste 1,2 mia. EUR på markedet i marts 2014 til dækning af sit yderligere kapitalbehov og til at indløse Grækenlands præferenceaktier. Disse nye aktier blev udstedt til en højere kurs pr. stk. end den, stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen foråret 2013.
(114)
Den 20. april 2012 tilbød banken at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 40, 60 og 60 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Den 7. maj 2012 bekendtgjorde banken resultatet af dette tilbagekøb (78). Den samlede deltagelse nåede 66 %, og kapitalgevinsten blev på i alt 333 mio. EUR. Den 19. april 2013 bekendtgjorde banken endnu en passivstyringsoperation vedrørende et yderligere nominelt beløb på 316 mio. EUR. Banken tilbød at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 35, 55 og 55 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Deltagelsen blev 58 %, og kapitalgevinsten blev 103 mio. EUR.
(115)
Som følge af de to tilbagekøb faldt den udestående mængde efterstillet gæld og hybridgæld fra 985 mio. EUR til 134 mio. EUR.
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(116)
Den 12. juni 2014 afgav Grækenland løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber gennemfører den omstruktureringsplan, der blev fremsendt samme dag, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen. Disse yderligere forpligtelser, som er angivet i bilaget, opsummeres i dette afsnit.
(117)
For det første afgav Grækenland løfte om, at banken omstrukturerer sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (79).
(118)
Grækenland gav også tilsagn om, at banken nedbringer sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholder et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og -indlån pr. 31. december 2017 (80).
(119)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber forpligtede Grækenland sig til, at banken ikke giver dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland gav også tilsagn om, at banken foretager en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (81).
(120)
Grækenland afgav løfte om, at banken afhænder en række værdipapirer og nedbringer størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe non-investment grade værdipapirer, med begrænsede undtagelser (82).
(121)
Grækenland afgav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens medarbejdere og direktører, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og hensigtsmæssig organisationsstruktur (83).
(122)
Endvidere forpligtede Grækenland sig til, at banken vil håndhæve en kreditgivningspolitik af høj kvalitet for at sikre, at man i beslutninger om at yde og omlægge lån sigter mod at garantere bankens overlevelse og maksimere dens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for overvågningen af kreditrisikoen og omstruktureringen af lånene (84).
(123)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (85).
(124)
Endelig afgav Grækenland løfte om, at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (86).
(125)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(126)
Herudover har Grækenland angivet at ville søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants, som banken eller enhver statslig enhed, herunder stabilitetsfonden, måtte iværksætte (87).
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
(127)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (88) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).
(128)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (89). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første brokapital blev erstattet af en permanent rekapitalisering (90), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånspolitik ikke ville blive forringet i nogen af tilfældene.
(129)
Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital satte Kommissionen i betragtning 66 til Alpha-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Eftersom tilførslen af brokapital var af usikker varighed, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første brokapital til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Alpha-åbningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(130)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod annoncering af statslig støtte, mod at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Alpha-åbningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første tilførsel af brokapital. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Alpha-åbningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler til at forhindre, at stabilitetsfonden koordinerede de fire største græske banker (nemlig banken, Eurobank, National Bank of Greece og Piraeus Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at forhindre, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
4.1. BEMÆRKNINGER FRA BANKEN
(131)
Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Alpha-åbningsafgørelsen.
(132)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed bemærkede banken, at den var systemisk vigtig i Grækenland og på de bankmarkeder, hvor den drev virksomhed. Den tilføjede, at dens forretningsmodel var rentabel, hvilket dens lange fremtrædende historie havde vist.
(133)
Banken bemærkede også, at begge rekapitaliseringsbølger var et biprodukt af et alvorligt forværret økonomisk klima, og at de supplerende støtteforanstaltninger blev iværksat som følge af forværrelsen af finanskrisen. Den anførte, at den hidtil havde været den af de store græske banker, der havde fået mindst statsstøtte. Banken bemærkede med hensyn til, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for yderligere støtte i fremtiden, at omstruktureringsplanen ville indeholde en udførlig beskrivelse af de byrdefordelingsforanstaltninger, der allerede var indført, undervejs eller planlagt. Banken bemærkede også, at disse foranstaltninger sikrede, at ingen aktionær gik fri. Foranstaltningerne ville sammen med det eksisterende stærke forretningsgrundlag og den solide kapitalvurdering bidrage til at sikre, at banken var tilstrækkeligt kapitaliseret, så rentabiliteten kunne genoprettes, og statens støtte udfases.
(134)
Desuden hilste banken det velkomment, at der var klarhed om vilkårene for den permanente rekapitalisering, hvilket efter dens mening fuldt ud afspejlede grundene til, at den havde brug for statsstøtte. Den bemærkede også, at rekapitaliseringen afhjalp kapitaltabet som følge af dens deltagelse i PSI-programmet, som var en højst udsædvanlig og uforudsigelig hændelse. Den mente ikke, at den havde løbet for store risici ved at erhverve statsobligationer efter græske og europæiske standarder. Den anførte, at den uden PSI ikke ville have haft behov for rekapitaliseringen i 2012 og sagtens ville have kunnet indfri præferenceaktierne i overensstemmelse med de tilhørende aftalevilkår. Desuden bemærkede den, at værdien af dens nettoaktiver trods betydelige tab af kapital som følge af bankens deltagelse i PSI stadig var positiv.
(135)
Banken tilføjede, at den drev sin virksomhed på et meget sikkert fundament, og at den havde været yderst proaktiv i gennemførelsen af foranstaltninger, der skulle føre den sikkert gennem en periode med ekstremt stress. Den bemærkede, at den siden begyndelsen af krisen ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik eller løbet uhensigtsmæssige risici, men fokuseret på forvaltning af kreditrisikoen, afhjulpet ubalancer i sin finansieringsprofil gennem velordnet nedgearing og aktivt forvaltet sit omkostningsniveau ved at rationalisere driften og optimere sin indkøbspolitik.
(136)
Desuden fremhævede banken den betydelige byrdefordeling mellem interessenterne. Den pegede på de betydelige sikkerhedsforanstaltninger, som den offentlige sektor havde til rådighed til at forhindre, at rekapitaliserede banker løb for store risici, og til nøje at overvåge den korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanerne, f.eks. ved at udpege repræsentanter fra finansministeriet og stabilitetsfonden til bankens bestyrelse og forskellige udvalg. Den understregede også, at stabilitetsfonden ville overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet i tilfælde af betydelig misligholdelse.
(137)
Af disse grunde mente banken, at den permanente rekapitaliserings opbygning og vilkår burde give et stærkt incitament til eksisterende såvel som nye aktionærer til at deltage i kommende kapitalforøgelser.
(138)
Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed bemærkede banken, at støtteforanstaltningen afhjalp det kapitalunderskud, som var forårsaget af PSI, således at banken kunne opfylde den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag, fortsat have adgang til refinansiering fra ECB og støtte sine kunder og den græske økonomi i en vanskelig periode.
(139)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet erklærede banken, at den ikke havde til hensigt at benytte støtten til at fordreje konkurrencen. Den understregede også, at den ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik, siden den begyndte at modtage statsstøtte. Endelig bemærkede den, at eftersom alle store græske banker modtog statsstøtte, og de udenlandske aktører havde mindre appetit på græsk risiko på det græske marked, havde en støttemodtager kun en minimal mulighed for at fordreje konkurrencen til skade for andre, der ikke fik støtte.
4.2. BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK
(140)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Alpha-åbningsafgørelsen. Den græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af banken.
(141)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte den græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - ville være tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
(142)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Alpha-åbningsafgørelsen.
5.1. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE NATIONALBANK
(143)
Med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at den var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af de fire berørte bankers aktiekapital.
(144)
Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank skulle forblive i private hænder, ville ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank skulle være statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kunne stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder ville skulle bedømmes af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(145)
Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at bankens kapitaltilførsel var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforøgelserne.
(146)
Med hensyn til proportionaliteten af den første tilførsel af brokapital påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller kommercielt aggressive handlinger.
5.2. BEMÆRKNINGER FRA STABILITETSFONDEN
(147)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(148)
Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller koordinering fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånspolitikken (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(149)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at løbe for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter fra stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(150)
Stabilitetsfonden anførte, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden havde interesser i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.
6. VURDERING AF STATSSTØTTEN TIL KØB AF DE TRE ANDELSBANKERS UDVALGTE FORPLIGTELSER
(151)
Kommissionen skal først vurdere, om statsstøtten til afvikling af de tre andelsbanker (dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, som muliggjorde overførslen af indskud, herunder interbankforpligtelser, og fordringer og forpligtelser over for HDIGF) udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(152)
Kommissionen indleder med at vurdere, hvorvidt følgende potentielle støttemodtagere fik en fordel: i) andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken og ii) banken.
i) Statsstøtte til andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken
(153)
Med hensyn til andelsbankerne bemærker Kommissionen, at bankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien er under afvikling og deres licenser tilbagekaldt. Derfor vil de ikke længere udøve økonomisk aktivitet på bankmarkedet.
(154)
Statsstøtten, dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, ville kun udgøre støtte til de overførte fordringer og forpligtelser efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvis de tilsammen dannede en virksomhed. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset juridisk status og måden, hvorpå den finansieres. Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, betragtes som en økonomisk aktivitet. For at afgøre, om der forekommer støtte til en virksomhed, skal det derfor vurderes, om overførslen af fordringer og forpligtelser indebærer overførsel af en økonomisk aktivitet.
(155)
Som nævnt i afsnit 2.2.2 blev kun indskud, interbankforpligtelser og fordringer og forpligtelser over for HDIGF overført til banken efter afviklingen af andelsbankerne. De tre andelsbanker havde 227 ansatte og 18 filialer i alt. Det bør bemærkes, at der ikke skete automatisk overførsel af filialer eller ansættelseskontrakter eller lån mellem de tre andelsbanker og banken. Det forhold, at lånene ikke overføres til banken, men forbliver i de tre andelsbanker, der er under afvikling, det forhold, at ingen filial overføres, og at der ikke sker automatisk overførsel af ansættelseskontrakter, bidrager (91) derfor til den konklusion, at der ikke er overført en økonomisk aktivitet. De overførte forpligtelser (dvs. indskud) kan ikke anses for at være begunstiget af statens støtte, da de ikke udgør en »virksomhed«.
(156)
De tre eksisterende juridiske enheder er altså under afvikling og udøver ikke længere bankvirksomhed. Samtidig udgør de overførte aktiver og passiver ikke en økonomisk aktivitet.
(157)
Det konkluderes derfor, at stabilitetsfondens tildeling af EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov vedrørende de overtagne aktiver og passiver fra de tre andelsbanker ikke tillader disse at videreføre deres økonomiske aktivitet. Støtten fra stabilitetsfonden udgør derfor hverken statsstøtte til de afviklede enheder eller støtte til de overførte aktiver og passiver.
ii) Statsstøtte til banken
(158)
Med hensyn til, hvorvidt afhændelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver indebærer statsstøtte til banken, skal Kommissionen vurdere, om visse betingelser er opfyldt, og navnlig om i) salgsproceduren er åben, betingelsesløs og ikkediskriminerende, ii) salget foregår på markedsvilkår, og iii) staten maksimerer salgsprisen på de pågældende aktiver og passiver (92).
(159)
Som nævnt i betragtning 52 kontaktede den græske nationalbank kun de fire systemisk vigtige græske banker for at bortauktionere de udvalgte aktiver og passiver fra de tre andelsbanker, idet den ønskede, at indskuddene blev overført til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken selv og Eurobank afgav bindende tilbud. Alpha Banks bud blev valgt som det bedste i et udbud, der blev afholdt af afviklingsmyndigheden, og hvor der blev taget hensyn til den tilbudte pris og evnen til hurtigt og nemt at overtage og integrere de overtagne indskud.
(160)
Den udbudte pakke omfattede kun indskud og ingen infrastruktur. Køberen kunne derfor kun være en bank med egen infrastruktur og et filialnet i Grækenland til betjening af indskyderne.
(161)
Da Kommissionen ikke har grund til at tro, at salget ikke fandt sted på markedsvilkår, konkluderer den, at den i overensstemmelse med punkt 80 i bankmeddelelsen fra 2013, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og Kommissionens egen beslutningspraksis (93) kan udelukke, at der var tale om statsstøtte til banken.
iii) Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte
(162)
Statsstøtten i forbindelse med salget af de tre andelsbanker begunstiger ikke en økonomisk aktivitet eller en virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7. VURDERING AF STATSSTØTTE TIL BANKEN
7.1. STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(163)
Kommissionen skal afgøre, om banken modtager statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(164)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (94), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(165)
Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til ordningens rekapitaliseringsforanstaltning, ville udgøre statsstøtte. Banken modtog 940 mio. EUR i form af præferenceaktier, som på det tidspunkt repræsenterede 2 % af bankens risikovægtede aktiver.
7.1.2. Statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(166)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.
(167)
Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Den statsgaranterede ELA fordrejer konkurrencen, fordi den giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(168)
Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 23,6 mia. EUR.
7.1.3. Statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
7.1.3.1. Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)
(169)
I afsnit 5.1 i Alpha-åbningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første tilførsel af brokapital udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 1,9 mia. EUR.
7.1.3.2. Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)
(170)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 47 til Alpha-åbningsafgørelsen omfatter statslige midler.
(171)
For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel gennem tilførslen statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, var den selektiv.
(172)
Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet den fik stillet de midler til rådighed, der var nødvendige for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(173)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 042 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(174)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden gav tilsagn om at yde op til 1 629 mio. EUR i ekstra kapital.
(175)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den gav indskyderne tillid til, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrede også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne kunne være sikre på, at hvis banken ikke kunne finde hele kapitalen på markedet, så ville stabilitetsfonden stille den manglende del til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig til at tilføre kapital, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet. Denne fordel er selektiv, eftersom den ikke blev ydet til alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
(176)
Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.
(177)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.
7.1.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(178)
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) udgøres af konverteringen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) og den delvise udmøntning af tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) i en permanent rekapitalisering på 4 021 mio. EUR i ordinære aktier. At det ikke blev det fulde beløb, der var givet tilsagn om gennem foranstaltning B3, som måtte tilføres, skyldes, at der blev rejst 550 mio. EUR i kapital fra private investorer. Eftersom foranstaltning B4 består i en konvertering af allerede tildelt støtte, omfatter den statslige midler, men øger ikke støttens nominelle beløb. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en egentlig rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.
(179)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. Derfor er den fordel, banken fik, selektiv. For så vidt angår konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen betragtes som statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(180)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 4 571 mio. EUR. Som nævnt i afsnit 7.1.3.4 blev kun en del af det beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), konverteret til en faktisk kapitaltilførsel (foranstaltning B4). Den egentlige statsstøtte beløb sig derfor kun til 4 021 mio. EUR.
(181)
Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 blev ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode steg andelen af bankens risikovægtede aktiver efter opkøbet af Emporiki Bank. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og nærmere bestemt, om statsstøtten bør vurderes ved henvisning til det niveau for de risikovægtede aktiver, der herskede i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som disse statsstøtteforanstaltninger skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. At banken købte Emporiki Bank længe efter marts 2012, bør ikke føre til en nedsættelse af forholdet mellem støtte og risikovægtede aktiver. Støtten bliver da heller ikke mindre konkurrencefordrejende af, at banken foretog et køb, der øgede dens risikovægtede aktiver. Der mindes også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.
(182)
Den første og anden tilførsel af brokapital og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 4 571 mio. EUR. Beløbet udgjorde 10,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012 (95).
(183)
Eftersom det lykkedes banken at rejse privat kapital, blev det beløb, som stabilitetsfonden faktisk tilførte banken, kun på 4 021 mio. EUR, hvilket udgjorde 9,1 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(184)
Foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Rekapitaliseringsstøtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
940 mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Første tilførsel af brokapital
Anden tilførsel af brokapital
Tilsagnserklæring
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013
Kapitalstøtte
4 571 mio. EUR
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 021 mio. EUR)
10,3 %
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 9,1 %)
Samlet kapitalstøtte bevilget banken
5 511 mio. EUR
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 961 mio. EUR)
12,3 %
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 11,1 %)
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
Statsobligationslån
Garantier: 14 mia. EUR pr. 30. november 2011
Statsobligationslån: 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
39,2 mia. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(185)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(186)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finanskrise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (96) og bankmeddelelsen fra 2013.
(187)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (97) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(188)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(189)
Hvis statsstøtte i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a)
Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b)
Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c)
Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(190)
Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(191)
Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(192)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 31. juli 2013.
7.2.1. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(193)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (98). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(194)
Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den behøver derfor ikke blive vurderet igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men skal kun vurderes i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(195)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(196)
Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 31. juli 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(197)
Statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(198)
Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 26, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.
(199)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer forholdsvis høje finansieringsomkostninger for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan statens samlede vederlag anses for at være tilstrækkeligt. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(200)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til, at banken vil gennemføre omstruktureringsforanstaltninger, der skal nedbringe dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger som gennemgået i afsnit 7.6. Dette sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(201)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORANSTALTNING B1, B2, B3 og B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(202)
Som angivet i betragtning 189 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal statsstøtte, hvis den skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (99), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(203)
I rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 behandler Kommissionen yderligere det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(204)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), finder Kommissionen dem hensigtsmæssige, fordi de sætter banken i stand til at overholde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens kapitaltilførsler ville banken ikke have kunnet videreføre sine aktiviteter og ville have mistet adgangen til refinansiering fra ECB.
(205)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Alpha-åbningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som var en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne skal derfor primært afbøde resultaterne af PSI-programmet og bidrage til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(206)
I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Som angivet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og kommercielle drift. Som beskrevet i betragtning 99 og 106 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter og foretaget store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(207)
I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene beskrevet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives kommercielt, og at den daglige drift beskyttes mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.
(208)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(209)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det indebærer, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(210)
Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som anført i betragtning 206 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(211)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (100). Som understreget i Alpha-åbningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af brokapitalen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden tilførsel af brokapital ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, dvs. konverteringen af den første og anden brokapital, en høj grad af udvanding af de tidligere aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 4,9 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for tilførslen af den første brokapital, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(212)
På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (101).
(213)
Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning 212, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(214)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (102). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på nogle få hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 4,9 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen have haft en beskeden virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 212, og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen på de aktier, som staten tegnede, var tilstrækkeligt lav.
(215)
Stabilitetsfonden udstedte også warrants og gav en warrant for hver ny aktie, der blev tegnet af en privat investor, som deltog i rekapitaliseringen foråret 2013. Stabilitetsfonden gav disse warrants vederlagsfrit. Som anført i betragtning 93 giver hver warrant ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Udnyttelseskursen svarer til stabilitetsfondens tegningskurs forhøjet med en årlig, kumulativ rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder). Den forrentning, som stabilitetsfonden får på de aktier, den ejer, er de facto begrænset til disse niveauer. Denne forrentning er lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Imidlertid mener Kommissionen, at disse warrants satte banken i stand til at reducere støttebeløbet til 550 mio. EUR, idet de var en afgørende faktor i den vellykkede udstedelse af tegningsrettigheder og aktieemission møntet på private investorer, som banken gennemførte før rekapitaliseringen foråret 2013. På grund af bankens lave solvensgrad forud for rekapitaliseringen og den store usikkerhed, der herskede på det tidspunkt, viste de simuleringer, der dengang var tilgængelige, da også, at uden disse warrants ville de private investorer ikke opnå et tilstrækkeligt afkast og derfor ikke ønske at deltage. Fordi stabilitetsfonden ville opnå en minimal positiv forrentning, hvis de uddelte warrants blev udnyttet, og fordi det var en målsætning i MEFP at tiltrække private investorer for at holde visse banker under privat ledelse og undgå situationer, hvor hele banksektoren ville blive kontrolleret af stabilitetsfonden, kan Kommissionen af de i betragtning 205 og 212 nævnte grunde acceptere en sådan afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen. Denne accept bygger også på det forhold, at loven om stabilitetsfonden som ændret i marts 2014 ikke hjemler mulighed for justering af warrants i tilfælde af en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det kun er aftalekursen på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder, og at justeringen kun må blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Desuden vil det løfte, som Grækenland gav om at søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, tillade Kommissionen at sikre, at ethvert fremtidigt tilbagekøb ikke yderligere nedbringer stabilitetsfondens forrentning og øger warrant-indehavernes forrentning.
(216)
Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes overdreven risikoadfærd. Derudover var det et af målene med MEFP at fastholde visse banker under privat ledelse. Desuden udgør rammen for forbindelserne med stabilitetsfonden og en automatisk genindførelse af stemmerettigheder i tilfælde af manglende gennemførelse af omstruktureringsplanen en beskyttelsesforanstaltning imod fremtidig overdreven risikoadfærd hos private ledelser. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en slags afkast til staten, idet dennes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(217)
Kommissionen bemærker, at banken modtog et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig omhandlede tilsagnene, at banken vil fortsætte sin kommercielle drift som anført i betragtning 121 og 122. Og Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser som beskrevet i betragtning 123 og 124. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(218)
Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(219)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 12. juni 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(220)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(221)
Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. OPKØBENES FORENELIGHED MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(222)
Ifølge punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen kan støttede bankers opkøb af virksomheder ikke finansieres med statsstøtte, medmindre det er afgørende for genoprettelsen af en virksomheds rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det desuden, at banker ikke bør bruge statsstøtte til overtagelse af konkurrerende virksomheder, medmindre opkøbet er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af opkøbet af Emporiki Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkningen af opkøbet af Emporiki Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(223)
Med hensyn til rentabilitet i driften styrker bankens opkøb af Emporiki Bank dens tilbagevenden til langsigtet rentabilitet, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver banken mulighed for at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskud og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den er i færd med at lukke et stort antal filialer i den fusionerede enhed foruden at rationalisere funktioner i hovedsædet.
(224)
Med hensyn til likviditetsstillingen har opkøbet haft en positiv virkning for banken. Forholdet mellem udlån og indlån i den overtagne enhed lå da også på ca. 115 % og dermed langt under bankens meget høje tal for dette forhold (103). Opkøbet bidrager derfor til en betydelig forbedring af bankens forhold mellem udlån og indlån.
(225)
Statisk set har transaktionen også en positiv virkning for bankens solvensgrad, idet banken køber en højt kapitaliseret bank til kun 1 EUR. Den 31. marts 2012 var kapitalgrundlaget i den fusionerede enhed proforma 11,8 %, mens bankens kapitalgrundlag kun var 8,8 %. Ligeledes var kernekapitalprocenten i den fusionerede enhed proforma 11,1 %, mens bankens kernekapitalprocent var 7,9 %. Emporiki Banks betydelige kapital yder beskyttelse mod de tab, som ifølge stresstesten kunne komme i fremtiden (se tabel 3). Den statiske iagttagelse af stigningen i bankens solvensgrad gav en overvurdering af den positive virkning på dens langsigtede kapitalstilling. Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkningen af opkøbene for det støttebeløb, som banken havde brug for
(226)
I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(227)
Banken betalte kun 1 EUR for købet af Emporiki Bank. Købsprisen blev derfor ikke finansieret via statsstøtte. Dette faktum indebærer også, at betalingen af købsprisen ikke udløste et kapitalbehov hos banken. Desuden var Emporiki Bank tilstrækkeligt kapitaliseret (dvs. tilstrækkeligt i henhold til det, som 2012-stresstesten krævede som vist i tabel 3). Opkøbet vil som sådan sandsynligvis ikke udløse noget fremtidigt kapitalbehov hos banken.
(228)
På grund af de atypiske vilkår (køb for 1 EUR af en fuldt kapitaliseret bank for at opfylde stresstestkravene) strider opkøbet af Emporiki Bank således undtagelsesvis ikke mod kravet om at minimere støtten.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene
(229)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Under sådanne omstændigheder bør overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(230)
Den græske nationalbank anså ifølge en rentabilitetsundersøgelse, som en ekstern konsulent udførte i begyndelsen af 2012, ikke Emporiki Bank for at kunne overleve alene. Den genererede store tab for Crédit Agricole, som derfor ønskede at sælge den. Hvis det ikke var muligt at sælge, kunne Crédit Agricole have overvejet, hvordan den skulle lade den gå konkurs. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(231)
Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Emporiki Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den græske konkurrencemyndighed, kompromitterer resultatet af salgsproceduren ikke betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(232)
Desuden skyldes bankens støttebehov ikke dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd. Endelig blev der som konkluderet i betragtning 227 ikke brugt statsstøtte til at finansiere opkøbet (køb for 1 EUR af en bank, der var tilstrækkeligt kapitaliseret til at kunne klare den græske nationalbanks stresstest).
(233)
På denne baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Emporiki Bank er i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Emporiki Bank
(234)
I lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for opkøbet af Emporiki Bank kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkningen af overtagelsen for bankens langsigtede rentabilitet
(235)
Overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver vil styrke bankens rentabilitet på langt sigt.
(236)
Nærmere betegnet har integrationen af de tre andelsbankers indskud i bankens balance forbedret dens likviditetsprofil. Alpha Bank S.A.'s forhold mellem nettoudlån og nettoindlån faldt med ca. 1,5 %, og dens afhængighed af finansiering fra eurosystemet faldt dermed også.
(237)
Desuden gav overtagelsen banken lejlighed til at forøge sin indtjening ved at udvide kundekredsen i flere geografiske områder. Banken overtog ikke omkostningstung infrastruktur eller filialnet. Den overtog heller ikke lån. Den øgede derfor ikke sin risiko eller sine kapitalkrav.
7.5.2.2. Virkningen af overtagelsen for det støttebeløb, som banken havde brug for
(238)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(239)
Den pris, banken betalte for overtagelsen af de overførte aktiver og passiver fra alle tre andelsbanker, blev fastsat til 2,1 % af værdien af de overførte indskud og beløb sig til ca. 9 mio. EUR svarende til 0,01 % af bankens samlede balance på overtagelsestidspunktet. Den pris kan derfor anses for at være meget lav. Desuden havde banken allerede rejst 550 mio. EUR i privat kapital i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.
(240)
Det kan konkluderes, at købsprisen på de overførte aktiver og passiver (primært indskud) fra de tre andelsbanker var så lav, at den ikke hindrede støtten i at være begrænset til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene
(241)
Som nævnt i betragtning 229 bør statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder, undtagen under bestemte omstændigheder.
(242)
Den græske nationalbank anså ikke de tre andelsbanker for at være rentable, og den mente, at vedtagelsen af afviklingsforanstaltningerne var nødvendige for at opretholde finansiel stabilitet. Opkøbene kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(243)
Desuden var der ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver, og det eneste andet bud kom fra en bank, som have modtaget endnu mere støtte. Desuden var det en beskeden mængde aktiver og passiver, der blev overtaget, så overtagelsen ændrede ikke markedets struktur (104).
(244)
Kommissionen mener således, at disse usædvanlige begivenheder berettiger tilladelsen til opkøbene i overensstemmelse med punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen
(245)
Det konkluderes, at overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver set i lyset af de nærmere betingelser herfor opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.3. Foreneligheden af opkøbet af Citibank Greece med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.3.1. Virkningen af opkøbet for bankens langsigtede rentabilitet
(246)
Opkøbet af Citibank Greece, herunder Diners, vil øge bankens langsigtede rentabilitet. Banken overtog en velpolstret lånebank. Desuden er nettoudlånsporteføljen meget mindre end de overtagne indskud.
(247)
Integrationen af Citibank Greeces indskud i bankens balance vil forbedre bankens mellem- til langsigtede finansieringsprofil og samtidig øge bankens rentabilitet.
(248)
Desuden vil banken gennem opkøbet styrke sin licens og evne til at tiltrække indskud og dermed opnå en afbalanceret og levedygtig forretningsmodel.
(249)
Endelig vil de forventede betydelige synergieffekter i henseende til centrale funktioner, IT-tjenester og driftsudgifter bidrage til bankens langsigtede rentabilitet.
(250)
Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.3.2. Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for
(251)
I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(252)
Banken betalte kun 2 mio. EUR (105) for købet af Citibank Greece og Diners.
(253)
Den overtagne portefølje indeholder et stort antal lån, som er fuldt afskrevet. Værdiansættelsen af denne nye låneportefølje kunne da også udligne det begrænsede kapitalbehov, der hidrørte fra integrationen af porteføljen i bankens balance.
(254)
Desuden har banken rejst 1,2 mia. EUR i privat kapital til en kurs pr. aktie, der var højere end den kurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.
(255)
Under disse specifikke omstændigheder kan det ikke hævdes, at opkøbet blev finansieret ved hjælp af statsstøtte. Opkøbet vil ikke øge behovet for støtte eller nedbringe forrentningen af eksisterende støtte.
7.5.3.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet
(256)
Som angivet i betragtning 241 bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder.
(257)
Købsprisen på Citibank Greece var yderst lav, og banken rejste en stor sum privat kapital til en høj aktiekurs. Man kan derfor ikke konkludere, at der blev brugt støtte til at finansiere dette opkøb.
(258)
Da der desuden ikke var nogen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på købet af de udbudte aktiviteter, var der ikke tale om, at sådanne bydere blev fortrængt.
(259)
I lyset af betragtning 257 og 258 falder opkøbet således ikke ind under forbuddet i punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden minder Kommissionen om, at bankens støttebehov ikke skyldes dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd.
7.5.3.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Citibank Greece
(260)
I lyset af de græske bankers usædvanlige situation (106) og de nærmere betingelser for opkøbet af Citibank Greece kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(261)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, nemlig PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 og 40,1 i forhold til deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.
(262)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 4 571 mio. EUR, som er mindre end det bogførte tab på PSI-programmet (4 786 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.
(263)
Størstedelen af kapitalbehovet stammer fra den normale eksponering, som et pengeinstitut har for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Alpha-åbningsafgørelsen. Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering over for den græske statsgældsrisiko var mindre end mange andre store græske bankers, så den kan ikke anses for at have opbygget en overdrevent stor eksponering for statsgælden. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som opbyggede overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.
(264)
Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, og eftersom banken har købt en mindre rentabel bank i form af Emporiki Bank, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor rationalisere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.
(265)
En anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige krisebetingede nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (107).
(266)
Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber. I 2012 blev f.eks. aktiviteterne i Cypern, Rumænien, Serbien, FYROM og Bulgarien tabsgivende, mens de i Albanien kun lige balancerede. Stresstesten, der i 2012 blev gennemført for at fastslå kapitalbehovet hos banken, viste fremskrevne tab på udenlandske lån på 921 mio. EUR i referencescenariet og 1 201 mio. EUR i det negative scenarie. De udenlandske aktiver drænede også likviditeten, eftersom den koncerninterne finansiering beløb sig til flere milliarder euro.
(267)
Eftersom banken havde den laveste beholdning af GSO'er af de fire største græske banker på PSI-tidspunktet, og eftersom tabet på PSI var større end den støtte, banken modtog via foranstaltning B1, B2, B3 og B4, kan det således konkluderes, at de fleste af tabene og behovet for støtte falder ind under punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. En sådan støtte skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.
(268)
Endelig skyldes en begrænset del af støttebehovet bankens egen risikoadfærd med udenlandske datterselskaber.
7.6.2. Rentabilitet
(269)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.
(270)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Bankvirksomhed i Grækenland
(271)
Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(272)
Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning 118 sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om lov til at tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og i henhold til den statsgaranterede ELA.
(273)
Grækenland har også afgivet løfte om, at banken for at nedbringe sine finansieringsomkostninger fortsat vil nedsætte sine rentesatser på indlån i Grækenland som beskrevet i betragtning 118. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.
(274)
Siden krisens begyndelse har banken indledt en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere (108). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland forpligtet sig til, at banken reducerer antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger (109) i Grækenland maksimalt beløber sig til […] mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(275)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af misligholdte lån, idet disse udgjorde 32,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (110). Banken planlægger at skærpe sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og fokusere på kerneforretningen for at minimere tabene. Grækenland har også afgivet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder i sin kreditpolitik af hensyn til risikostyring og for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 122.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(276)
Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejer 69,9 % (111) af bankens aktier efter aktiekapitalforøgelsen i 2014, men med begrænsede stemmerettigheder. Desuden ejer nogle af de private investorer, som kontrollerer banken, også warrants og ville dermed opnå den fulde fordel, hvis aktiekursen skulle stige brat i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe »moral hazards«, aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod enhver indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(277)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som anført i betragtning 266.
(278)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken fortsat har fokus på sit hjemmemarked. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Ukraine. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger yderligere rationalisering af sit resterende filialnet som beskrevet i betragtning 109.
(279)
Den samlede mængde udenlandske aktiver vil blive indskrænket med mindst yderligere […] % inden 31. december 2017 (i forhold til 31. december 2012).
(280)
Den samlede rentabilitet i de internationale forretninger vil være genskabt i […].
(281)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske forretninger tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning 119 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(282)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.
(283)
Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (112). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel og velkapitaliseret ved udgangen af omstruktureringsperioden.
(284)
Mængden af yderligere kapital, som blev rejst i 2014, nemlig 1,2 mia. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i april 2014 (113). Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank forudsætter en vis grad af stress. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer en høj grad af stress, og kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken atter har fået adgang til kapitalmarkederne.
(285)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i non-investment grade værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(286)
Det kan derfor konkluderes, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(287)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal afdæmpe bankens tab så vidt muligt.
7.6.3.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(288)
Banken har allerede afhændet en række små udenlandske forretninger (Ukraine) og reduceret en del af sin portefølje for at styrke både sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. F.eks. har banken afhændet udenlandske aktiver for 1,9 mia. EUR fra 2009 til 2013 (114).
(289)
Ifølge omstruktureringsplanen skal der afhændes yderligere aktiver i Sydøsteuropa som beskrevet i betragtning 107. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene vil banken have reduceret sit geografiske omfang i Sydøsteuropa betydeligt. Indskrænkningen af bankens internationale aktiver vil også minimere den betingede risiko for, at den vil få brug for støtte i fremtiden. Den bidrager derfor til at reducere støtten til et minimum.
(290)
Banken solgte sin forsikringsvirksomhed i 2007. På dette marked udøver den derfor ingen aktivitet af betydning, som kunne sælges for at generere et provenu.
(291)
For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning 119. Desuden indebærer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager yderligere opkøb.
(292)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Den skærer ned i såvel personale som lønninger. Grækenland har også forpligtet sig til at begrænse aflønningen af bankens direktører, […].
7.6.3.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(293)
Bankens historiske aktionærer blev udvandet ved udstedelsen af stemmerettigheder, der blev afsluttet i 2009 (115), og dernæst igen ved stabilitetsfondens kapitaltilførsel (foranstaltning B4) og tilførslen af privat kapital i 2013 og marts 2014. F.eks. blev den aktiepost, som ejedes af bankens aktionærer, der på det tidspunkt omfattede investorer, som havde indskudt penge i 2009, nedbragt fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til blot 4,9 % efter denne rekapitalisering. Desuden har banken ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers bidrag til byrden har banken rejst et betydeligt beløb i privat kapital, siden krisen satte ind i 2008, nemlig 986 mio. EUR i 2009, 550 mio. EUR i 2013 og 1 200 mio. EUR i 2014.
7.6.3.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(294)
Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 828 mio. EUR med en kapitalgevinst på 436 mio. EUR som beskrevet i betragtning 114.
(295)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som nævnt i betragtning 124. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
7.6.3.4. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(296)
I sammenligning med de samlede modtagne statslige kapitaltilførsler er niveauet for egetbidraget og byrdefordelingen, især i form af salget af aktiver og nedbringelse af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Indskrænkningen gælder kun udenlandske aktiviteter (116), som udgør en begrænset del af bankens samlede aktiviteter (117), og omstruktureringen omfatter ikke nedskæringer i indlåns- og udlånsporteføljen i Grækenland. Set i lyset af de elementer, der blev drøftet i afsnit 7.6.1, og navnlig det forhold, at Alpha Bank er den mindst støttede bank blandt de store græske banker, og at den modtagne støtte fuldt ud opfylder betingelserne for undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, ifølge hvilken Kommissionen kan acceptere mindre i egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger i henseende til egetbidrag og byrdefordeling.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(297)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(298)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 12 % af sine risikovægtede aktiver (118). Desuden har banken opnået likviditetsgarantier for i alt 14 mia. EUR pr. 30. november 2011 og statsobligationslån for et beløb af 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011, hvilket pr. den dato til sammen udgør 25 % af bankens balance. Derudover modtog banken statsgaranteret ELA. Foranstaltningerne til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettigede i lyset af dette store støttebeløb. Endvidere har banken store markedsandele i Grækenland på 15 % for udlån og 13 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af Emporiki Bank og i langt mindre grad de tre andelsbanker og Citibanks græske forretning øgede bankens markedsandele. Efter opkøbet af Emporiki Bank var bankens markedsandel af det græske indskudsmarked 21 % pr.30. juni 2013, mens dens markedsandele på områderne realkreditlån, forbrugslån og virksomhedslån var henholdsvis 23 %, 20 % og 21 % (119). Efter overtagelsen af Citibanks græske forretning steg bankens markedsandel på indskudsmarkedet med under 1 %.
(299)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært hidrørte fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Alpha-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke løb overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 i nærværende afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne mindre set i lyset af disse faktorer. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og den store markedsandel ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.
(300)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige kapitaltilførsler satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.
(301)
I den henseende bemærker Kommissionen, at banken i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering forpligter sig til yderligere at omstrukturere og nedbringe omfanget af sine udenlandske aktiver inden 30. juni 2018 (120) foruden at undlade at bruge støtte til at finansiere vækst i de pågældende aktiviteter. Støtten vil derfor ikke blive brugt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.
(302)
Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til f.eks. vækst på udenlandske markeder.
(303)
Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(304)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.7. TILSYN
(305)
I overensstemmelse med afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (121) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, nemlig 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det kan derfor konkluderes, at der vil blive ført korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
8. KONKLUSION
(306)
Det kan konkluderes, at Grækenland ulovligt gennemførte støtteforanstaltning B1, B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom de blev gennemført før Kommissionens formelle godkendelse. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)
b)
den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Alpha Bank i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).
2. Stabilitetsfondens finansiering af det samlede udækkede finansieringsbehov på 427 mio. EUR i forbindelse med overførslen af udvalgte aktiver og passiver fra Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank og Cooperative Bank of Western Macedonia til Alpha Bank S.A. i december 2013 udgør ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
3. I lyset af omstruktureringsplanen for Alpha Bank Group (Alpha Bank og alle dens datterselskaber og filialer), som blev fremlagt den 12. juni 2014, og Grækenlands tilsagn givet samme dato er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 940 mio. EUR ydet af Grækenland til Alpha Bank S.A. i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
b)
likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2014.
ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.