KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1307/2014
af 8. december 2014
om fastlæggelse af kriterier og geografisk udstrækning for græsarealer med høj biodiversitet med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og artikel 17, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (1) som ændret ved direktiv 2009/30/EF (2), særlig artikel 7b, stk. 3, litra c), andet afsnit,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (3), særlig artikel 17, stk. 3, litra c), andet afsnit og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF fastsætter, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun kan medregnes i forhold til de opstillede mål, og at erhvervsdrivende kun kan modtage offentlig støtte, hvis de opfylder de bæredygtighedskriterier, der er fastsat ved disse direktiver. Som led i denne ordning kan biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun medregnes i forhold til de opstillede mål eller modtage offentlig støtte, hvis de ikke er fremstillet af råstoffer, der hidrører fra arealer, der i eller efter januar 2008 var græsarealer med høj biodiversitet, medmindre det i forbindelse med ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet kan dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råstoffet for at kunne opretholde græsarealstatus.
(2)
Artikel 17, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7b, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 98/70/EF kræver, at Kommissionen fastlægger kriterier og geografisk udstrækning til bestemmelse af, hvilke typer græsarealer der kan betegnes som græsarealer med høj biodiversitet i henhold til artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF.
(3)
Græsarealer med høj biodiversitet varierer fra den ene klimazone til den anden og kan bl.a. være heder, græsningsarealer, enge, savanner, stepper, kratområder, tundra og prærier. Disse områder har forskellige karakteristika, f.eks. med hensyn til omfanget af trædække og græsning og slåning. I forbindelse med artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF bør græsarealer derfor defineres bredt.
(4)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF skelner mellem naturlige og ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet og fastsætter definitioner for begge typer. Der bør derfor inddrages driftskriterier i disse definitioner. I forbindelse med denne forordning bør forringede græsarealer betragtes som arealer med reduceret biodiversitet.
(5)
Efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF kontrolleres i overensstemmelse med artikel 7c, stk. 1 og 3, i direktiv 98/70/EF og artikel 18, stk. 1 og 3, i direktiv 2009/28/EF.
(6)
På internationalt plan foreligger der ikke omfattende oplysninger om den geografiske udstrækning af græsarealer med høj biodiversitet. Denne forordning fastlægger derfor kun den geografiske udstrækning for de græsarealer med høj biodiversitet, for hvilke der allerede foreligger oplysninger.
(7)
De foranstaltninger, der er fastsat ved denne forordning, er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om biobrændstoffers og flydende biobrændslers bæredygtighed, som er nedsat ved artikel 25, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF fastsættes følgende kriterier og definitioner:
1) »græsarealer«l: andøkosystemer, der er domineret af græs- eller buskvækst i en sammenhængende periode på mindst fem år. Det omfatter enge og græsningsarealer, der anvendes til høproduktion, men omfatter ikke jorder, der anvendes til andre afgrøder, og landbrugsarealer, der midlertidigt er braklagt. Det omfatter heller ikke sammenhængende skovarealer, jf. artikel 17, stk. 4, litra b), i direktiv 2009/28/EF, medmindre disse er skovlandbrugssystemer, hvor træerne forvaltes sammen med afgrøder eller animalsk landbrugsproduktion. Når græs- eller buskvæksten er dominerende, vil det sige, at den tilsammen dækker et større areal end det areal, der er dækket af trækroner
2) »menneskelig intervention«: planmæssig græsning, slåning, beskæring, høst eller afbrænding
3) »naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
forbliver græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer
4) »ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
ophører med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
ikke forringes, dvs. at de ikke er karakteriseret ved langvarigt tab af biodiversitet på grund af f.eks. meget intensiv græsning, mekanisk beskadigelse af vegetationen, jorderosion eller forringelse af jordkvalitet, og
c)
er rige på arter, dvs. at de udgør:
i)
levesteder af væsentlig betydning for kritisk truede, truede eller sårbare arter, som er opført på rødlisten over truede arter fra Den Internationale Naturbevaringssammenslutning eller andre lister med et lignende formål for arter eller levesteder, der er omhandlet i national lovgivning eller anerkendt af en kompetent national myndighed i råstoffets oprindelsesland, eller
ii)
levesteder af væsentlig betydning for endemiske arter eller arter med begrænset forekomst, eller
iii)
levesteder af væsentlig betydning for en given arts genetiske diversitet, eller
iv)
levesteder af væsentlig betydning for globalt set væsentlige koncentrationer af migrerende arter eller arter der lever i flokke, eller
v)
stærkt truede eller enestående økosystemer med væsentlig regional eller national betydning.
Artikel 2
Med forbehold af artikel 3 er græsarealer med følgende geografiske udstrækning i Den Europæiske Union altid at betragte som græsarealer med høj biodiversitet:
1)
de levesteder, der er opført i bilag I til Rådets direktiv 92/43/EØF (4)
2)
levesteder af væsentlig betydning for dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning, som er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, og
3)
levesteder af væsentlig betydning for vilde fuglearter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (5).
Græsarealer med høj biodiversitet i Den Europæiske Union er ikke begrænset til de geografiske udstrækninger, der er omhandlet i punkt 1, 2 og 3 i denne artikel. Andre græsarealer kan opfylde de kriterier for græsarealer med høj biodiversitet, der er fastsat i artikel 1.
Artikel 3
Hvor det dokumenteres, at høst af råstoffer, er nødvendig for at opretholde græsarealstatus, er der ikke behov for at fremlægge yderligere dokumentation for efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 2009/28/EF.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. oktober 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2014.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2014
ze dne 8. prosince 2014,
kterým se stanoví kritéria a zeměpisné oblasti k určení vysoce biologicky rozmanitých travních porostů pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), ve znění směrnice 2009/30/ES (2), a zejména na čl. 7b odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (3), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES stanoví, že biopaliva a biokapaliny lze započítat do stanovených cílů a hospodářské subjekty mohou využít podporu z veřejných prostředků, jen pokud jsou splněna kritéria udržitelnosti stanovená v uvedených směrnicích. V rámci tohoto režimu lze biopaliva a biokapaliny započítat do cílů nebo podporovat z veřejných prostředků jen v případě, že nejsou vyrobeny ze surovin získaných z půdy, která měla v lednu 2008 nebo později status vysoce biologicky rozmanitého travního porostu, ledaže je v případě jiného než původního vysoce biologicky rozmanitého travního porostu prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu.
(2)
Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 98/70/ES vyžadují, aby Komise stanovila kritéria a zeměpisné oblasti k určení travních porostů, které se považují za vysoce biologicky rozmanité travní porosty podle čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES.
(3)
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty se v různých klimatických zónách liší a mohou zahrnovat mimo jiné vřesoviště, pastviny, louky, savany, stepi, křovinaté porosty, tundry a prérie. Uvedené oblasti si vytvářejí své typické charakteristiky, například s ohledem na hustotu stromového porostu a intenzitu pastvy a sečení. Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES je proto vhodné použít širokou definici travního porostu.
(4)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES rozlišují původní a nepůvodní vysoce biologicky rozmanité travní porosty a oba druhy definují. Je tedy vhodné do těchto definic zahrnout operační kritéria. Pro účely tohoto nařízení je vhodné považovat znehodnocené travní porosty za ochuzené ve smyslu biologické rozmanitosti.
(5)
Soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se ověřuje podle čl. 7c odst. 1 a 3 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 a 3 směrnice 2009/28/ES.
(6)
Na mezinárodní úrovni nejsou k dispozici úplné informace o zeměpisných oblastech vysoce biologicky rozmanitých travních porostů. Toto nařízení proto stanoví zeměpisné oblasti pouze pro takové vysoce biologicky rozmanité travní porosty, pro něž jsou informace již k dispozici.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin zřízeného podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se použijí tato kritéria a definice:
1)
„travním porostem“ se rozumí suchozemské ekosystémy, v nichž nepřetržitě nejméně po dobu pěti let převládá bylinná nebo křovinná vegetace. Zahrnuty jsou louky nebo pastviny, na kterých se sklízí seno, ale vyloučeny jsou půdy obdělávané za účelem produkce jiných plodin a orná půda dočasně ležící ladem. Dále jsou vyloučeny souvisle zalesněné oblasti podle definice v čl. 17 odst. 4 písm. b) směrnice 2009/28/ES, ledaže jde o zemědělsko-lesnické systémy včetně systémů obhospodařování půdy, kdy se v zemědělských podmínkách společně hospodaří se stromy a provozují systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby. Převládáním bylinné nebo křovinné vegetace se rozumí, že společně pokrývá větší plochu půdy než porost korun stromů;
2)
„lidským zásahem“ se rozumí řízená pastva, sečení, řezání, sklizeň nebo vypalování;
3)
„vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu zůstal zachován jako travní porost; a
b)
stále vykazuje přirozené složení druhů a ekologické charakteristiky a procesy;
4)
„nepůvodním vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu nezůstal zachován jako travní porost; a
b)
není znehodnocen, tj. nevykazuje dlouhodobý úbytek biologické rozmanitosti například v důsledku nadměrné pastvy, mechanického poškození vegetace, eroze půdy nebo snížení kvality půdy; a
c)
je druhově bohatý, tj. je:
i)
stanovištěm značného významu pro kriticky ohrožené, ohrožené nebo zranitelné druhy zařazené na Červený seznam ohrožených druhů Mezinárodního svazu ochrany přírody (IUCN) nebo na jiné seznamy s podobným účelem, pokud jde o druhy nebo stanoviště, stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo uznané příslušným vnitrostátním orgánem v zemi původu suroviny; nebo
ii)
stanovištěm značného významu pro endemické druhy nebo druhy s omezenou oblastí výskytu; nebo
iii)
stanovištěm značného významu pro genetickou rozmanitost v rámci druhů; nebo
iv)
stanovištěm značného významu pro celosvětově významné koncentrace stěhovavých druhů nebo shromažďujících se druhů; nebo
v)
regionálně či vnitrostátně významným, vysoce ohroženým nebo jedinečným ekosystémem.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 3, za vysoce biologicky rozmanité travní porosty se vždy považují travní porosty v těchto zeměpisných oblastech Evropské unie:
1)
stanoviště uvedená v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (4);
2)
stanoviště značného významu pro druhy živočichů a rostlin v zájmu Unie uvedené v přílohách II a IV směrnice 92/43/EHS;
3)
stanoviště značného významu pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (5).
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty v Evropské unii se neomezují na zeměpisné oblasti uvedené v bodech 1, 2 a 3 tohoto článku. Kritéria pro vysoce biologicky rozmanité travní porosty stanovené v článku 1 mohou splnit jiné travní porosty.
Článek 3
Pokud je prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu, není třeba předkládat žádné další doklady prokazující soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 2009/28/ES.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 8. prosince 2014.