EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU, EURATOM) Nr. 1141/2014
af 22. oktober 2014
om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 224,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (3),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (4),
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 10, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 12, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) fastslår, at politiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes politiske vilje.
(2)
Artikel 11 og 12 i chartret fastslår, at foreningsfrihed på alle niveauer, f.eks. i politiske og civile spørgsmål, og ytringsfrihed, som omfatter meningsfrihed og frihed til at modtage eller sprede oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser, er grundlæggende rettigheder for alle unionsborgere.
(3)
Europæiske borgere bør kunne benytte disse rettigheder med henblik på at deltage fuldt ud i Unions demokratiske liv.
(4)
Egentlige tværnationale europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde har afgørende betydning som talerør for borgerne på europæisk plan og ved at bygge bro mellem politik på nationalt plan og på EU-plan.
(5)
Europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde bør tilskyndes og støttes i deres bestræbelser på at sikre en stærk forbindelse mellem det europæiske civilsamfund og EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet.
(6)
De europæiske politiske partiers og deres tilknyttede europæiske politiske fondes erfaring med anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 (5) og Europa-Parlamentets beslutning af 6. april 2011 om anvendelsen af forordning (EF) nr. 2004/2003 (6), viser, at der er behov for at forbedre den retlige og finansielle ramme for europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, så de kan blive mere synlige og effektive aktører i Unionens politiske system, som består af mange niveauer.
(7)
Som en anerkendelse af den opgave, de europæiske politiske partier er tillagt i TEU og for at lette deres arbejde, bør der indføres en særlig europæisk retlig status for europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde.
(8)
Der bør oprettes en myndighed for europæiske politiske partier og fonde (»myndigheden«) med det formål at registrere og kontrollere europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og at pålægge disse sanktioner. Registrering bør være en forudsætning for at kunne opnå europæisk retlig status, som medfører en række rettigheder og forpligtelser. For at undgå mulige interessekonflikter bør myndigheden være uafhængig.
(9)
De procedurer, der skal følges af europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde for at kunne opnå europæisk retlig status i medfør af denne forordning, bør fastlægges, og det samme gælder de procedurer og kriterier, der skal iagttages, når det afgøres, om der kan indrømmes en sådan europæisk retlig status. Det er ligeledes nødvendigt at fastlægge procedurerne i de tilfælde, hvor et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber eller opgiver sin europæiske retlige status.
(10)
For at lette tilsynet med retlige enheder, der er underlagt både EU-retten og national ret, bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende funktionen af det register over europæiske politiske partier og fonde, der skal forvaltes af myndigheden (»registeret«), navnlig hvad angår de oplysninger og bilag, registret opbevarer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(11)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår bestemmelserne om registreringsnummersystemet og om tilgængeliggørelse af standardudskrifter fra registret for tredjemand efter anmodning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).
(12)
Europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, som ønsker at blive anerkendt som sådan på EU-plan som følge af, at de har en europæisk retlig status, og modtage offentlig finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget, bør overholde visse principper og opfylde visse betingelser. Det er navnlig nødvendigt, at europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde respekterer de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU.
(13)
Der bør kun træffes afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grundlag af manglende overholdelse af de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, i tilfælde af åbenbar og alvorlig tilsidesættelse af disse værdier. Myndigheden bør, når den træffer afgørelse om afregistrering, respektere chartret fuldt ud.
(14)
Statutten for et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond bør indeholde en række grundlæggende bestemmelser. Medlemsstaterne skal have lov til at indføre yderligere krav vedrørende statutterne for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er hjemmehørende på deres respektive områder, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med denne forordning.
(15)
Myndigheden bør regelmæssigt kontrollere, at betingelserne for og kravene til registrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fortsat er opfyldt. Afgørelser vedrørende respekten for de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, bør kun træffes i henhold til en procedure, der er specielt udformet i dette øjemed, og efter høring af et udvalg af uafhængige fremtrædende personer.
(16)
Myndigheden er et EU-organ som defineret i artikel 263 i TEUF.
(17)
Det bør sikres, at udvalget af uafhængige fremtrædende personer er uafhængigt og gennemsigtigt.
(18)
Den europæiske retlige status, der indrømmes europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde, bør give dem retsevne og anerkendelse i alle medlemsstaterne. Sådan retsevne og anerkendelse berettiger dem ikke til at nominere kandidater til nationale valg eller Europa-Parlamentsvalg eller til at deltage i kampagner i forbindelse med folkeafstemninger. Alle disse og lignende rettigheder forbliver under medlemsstaternes kompetence.
(19)
Europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes aktiviteter bør være reguleret af denne forordning og, for så vidt angår spørgsmål der ikke er reguleret af denne forordning, af de relevante bestemmelser i medlemsstaternes nationale lovgivning. Europæiske politiske partiers eller europæiske politiske fondes retlige status bør være reguleret af denne forordning og af de gældende bestemmelser i den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende (»medlemsstat, hvor de er hjemmehørende«). Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør ex-ante kunne fastlægge den gældende lov eller give de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde mulighed for at vælge. Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør også kunne indføre andre eller yderligere krav end dem, der er fastsat i nærværende forordning, herunder bestemmelser om registrering og integrering af de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i nationale administrations- og kontrolsystemer og om deres organisering og statutter, herunder om ansvar, forudsat at disse bestemmelser ikke er i modstrid med denne forordning.
(20)
Som et centralt element i at have den europæiske retlige status bør europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde have status som europæiske juridiske personer. Erhvervelse af status som europæisk juridisk person bør være betinget af krav og procedurer med sigte på at beskytte interesserne hos den medlemsstat, hvor ansøgeren om europæisk retlig status (»ansøgeren«) er hjemmehørende, hos ansøgeren og hos berørte tredjemænd. Navnlig bør en eventuel allerede eksisterende status som national juridisk person ændres til status som europæisk juridisk person, og eventuelle rettigheder og forpligtelser, som den tidligere nationale enhed har haft, bør overføres til den nye europæiske juridiske person. Endvidere bør der for at lette videreførelse af aktiviteterne indføres beskyttelsesmekanismer for at forhindre den berørte medlemsstat i at stille uoverstigelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, bør have mulighed for at fastlægge, hvilke typer af juridiske personer der kan omdannes til at have status som europæiske juridiske personer, og at vente med at godkende en sådan omdannelse i henhold til denne forordning, indtil der er tilvejebragt garanti for navnlig lovligheden af ansøgerens statut i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning eller for beskyttelse af kreditorer eller indehavere af andre rettigheder i forbindelse med en eventuel allerede eksisterende status som national juridisk person.
(21)
Fratagelse af status som europæisk juridisk person bør være betinget af krav og procedurer med sigte på at beskytte Unionens interesser, interesserne hos den medlemsstat, hvor ansøgeren er hjemmehørende, hos det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond og hos eventuelt berørte tredjemænd. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond erhverver status som juridisk person i medfør af lovgivningen i den medlemsstat, hvor det/den er hjemmehørende, bør dette betragtes som en omdannelse af statussen som europæisk juridisk person, og eventuelle rettigheder og forpligtelser, som den tidligere europæiske enhed har haft, bør overføres til den nationale juridiske person. Endvidere bør der for at lette videreførelse af aktiviteterne indføres beskyttelsesmekanismer for at forhindre den berørte medlemsstat i at anvende uoverstigelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ikke erhverver status som juridisk person i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, bør det eller den afvikles i overensstemmelse med lovgivningen i den pågældende medlemsstat og i overensstemmelse med betingelsen om ikke at have fortjeneste som mål. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede bør kunne indgå aftale med den berørte medlemsstat om de nærmere ordninger for fratagelse af status som europæisk juridisk person, navnlig for at sikre inddrivelsen af midler, der er modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget og eventuelle finansielle sanktioner.
(22)
Såfremt et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad tilsidesætter relevant national ret, og hvis det drejer sig om elementer, der berører overholdelsen af de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, bør myndigheden på anmodning af den berørte medlemsstat beslutte at anvende procedurerne i denne forordning. Endvidere bør myndigheden på anmodning af den medlemsstat, hvor partiet eller fonden er hjemmehørende, beslutte at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som i alvorlig grad har tilsidesat relevant national ret i en hvilken som helst anden henseende, fra registret.
(23)
Kun europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde, der er anerkendt som sådan, og som har erhvervet europæisk retlig status, bør være berettiget til at modtage støtte via Den Europæiske Unions almindelige budget. Det er vigtigt at sikre, at betingelserne for at blive et europæisk politisk parti ikke er for strenge, men nemt kan opfyldes af organiserede og seriøse tværnationale alliancer af politiske partier eller af fysiske personer eller af begge, men det er også vigtigt at indføre proportionelle kriterier med henblik på tildeling af de begrænsede midler via Den Europæiske Unions almindelige budget, som objektivt afspejler et europæisk politisk partis reelle europæiske ambition og reelle vælgerstøtte. Sådanne kriterier baseres bedst på resultatet af valg til Europa-Parlamentet, som det europæiske politiske parti eller dets medlemmer i henhold til denne forordning skal deltage i, og som giver en klar indikation af et europæisk politisk partis vælgertilslutning. De bør afspejle, at Europa-Parlamentet direkte repræsenterer EU-borgerne i henhold til artikel 10, stk. 2, i TEU, og de europæiske politiske partiers mål om fuldt ud at deltage i Unionens demokratiske liv og blive aktive aktører i Unionens repræsentative demokrati for effektivt at udtrykke EU-borgernes synspunkter, holdninger og politiske vilje. Støtteberettigelse via Den Europæiske Unions budget bør derfor begrænses til europæiske politiske partier, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst ét af deres medlemmer og til europæiske politiske fonde, der søger via et europæisk politisk parti, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst ét af deres medlemmer.
(24)
For at gøre finansieringen af europæiske politiske partier mere gennemsigtig og for at undgå potentielt misbrug af finansieringsreglerne bør et medlem af Europa-Parlamentet, alene i forbindelse med finansiering, kun betragtes som medlem af ét europæisk politisk parti, som, hvor dette er relevant, bør være det parti, som vedkommendes nationale eller regionale politiske parti er tilknyttet på datoen for udløb af indgivelse af ansøgninger om finansiering.
(25)
De procedurer, som europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde skal følge, når de søger om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget, bør fastlægges sammen med de procedurer, kriterier og regler, der skal overholdes for at nå frem til en afgørelse om at tildele en sådan finansiering.
(26)
For at øge de europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes uafhængighed, regnskabspligt og ansvarlighed bør modtagelse af visse former for donationer og bidrag fra andre kilder end Den Europæiske Unions almindelige budget forbydes eller være omfattet af begrænsninger. En eventuel begrænsning af kapitalens frie bevægelighed, som sådanne begrænsninger måtte medføre, er berettiget på grundlag af grundlæggende retsprincipper og er strengt nødvendig for at nå disse mål.
(27)
Europæiske politiske partier bør kunne finansiere kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, mens finansiering og begrænsninger for partiers og kandidaters udgifter til sådanne valg bør reguleres af de regler, der gælder i hver enkelt medlemsstat.
(28)
Europæiske politiske partier bør hverken direkte eller indirekte finansiere andre politiske partier, navnlig nationale partier eller kandidater. Europæiske politiske fonde bør hverken direkte eller indirekte finansiere europæiske eller nationale politiske partier eller kandidater. Endvidere bør europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde ikke finansiere folkeafstemningskampagner. Disse principper afspejler erklæring nr. 11 om artikel 191 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, der er knyttet som bilag til slutakten til Nicetraktaten.
(29)
Der bør fastlægges særlige regler og procedurer for fordeling af de bevillinger, der er til rådighed hvert år fra Den Europæiske Unions almindelige budget, under hensyntagen til dels antallet af støttemodtagere og dels andelen af valgte medlemmer i Europa-Parlamentet for hvert støttemodtagende europæisk politisk parti og dermed partiets respektive tilknyttede europæiske politiske fond. Disse foranstaltninger bør sikre strenge regler for gennemsigtighed, ansvarlighed, revision og finansiel kontrol med europæiske politiske partier og deres tilknyttede europæiske politiske fonde samt pålæggelse af proportionelle sanktioner, herunder hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond tilsidesætter de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU.
(30)
For at sikre, at forpligtelserne fastsat i denne forordning vedrørende europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes finansiering og udgifter og andre anliggender overholdes, er det nødvendigt at etablere effektive kontrolmekanismer. Med henblik på dette bør myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne samarbejde og udveksle alle nødvendige oplysninger. Der bør ligeledes tilskyndes til gensidigt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder for at sikre effektiv kontrol med de forpligtelser, der hidrører fra gældende national lovgivning.
(31)
Det er nødvendigt at fastsætte et klart, stærkt og afskrækkende system af sanktioner for at sikre effektiv, proportional og ensartet overholdelse af forpligtelserne vedrørende europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes aktiviteter. Et sådant system bør desuden overholde ne bis in idem-princippet, efter hvilket sanktioner ikke kan pålægges to gange for samme overtrædelse. Det er ligeledes nødvendigt at fastlægge rollerne for hhv. myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede med hensyn til kontrol og verifikation af overholdelsen af denne forordning såvel som samarbejdsmekanismerne mellem dem og medlemsstaternes myndigheder.
(32)
For at bidrage til at øge borgernes europæiske politiske bevidsthed og fremme åbenhed i den europæiske valgproces, bør europæiske politiske partier i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet kunne informere borgerne om forbindelsen mellem dem og deres tilknyttede nationale politiske partier og kandidater.
(33)
For at sikre gennemsigtighed og styrke kontrollen og de europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes demokratiske ansvarlighed skal oplysninger, der betragtes som værende af afgørende offentlig interesse, navnlig vedrørende deres statut, medlemskab, regnskaber, donorer og donationer, bidrag og tilskud modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget samt oplysninger om afgørelser, der er truffet af myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede vedrørende registrering, finansiering og sanktioner, offentliggøres. At indføre regler, der sikrer, at disse oplysninger er offentligt tilgængelige, er den mest effektive måde til sikring af lige vilkår og en retfærdig konkurrence mellem politiske kræfter og opretholde en åben, gennemsigtig og demokratisk lovgivnings- og valgproces, der styrker borgernes og vælgernes tillid til det europæiske repræsentative demokrati og generelt forebygger korruption og magtmisbrug.
(34)
I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør forpligtelsen til at offentliggøre identiteten på donorer, som er fysiske personer, ikke finde anvendelse på donationer under 1 500 EUR pr. år og pr. donor. En sådan forpligtelse bør desuden ikke finde anvendelse på donationer, hvis værdi pr. år overstiger 1 500 og er mindre end eller lig 3 000 EUR, medmindre donoren på forhånd har givet skriftligt samtykke til offentliggørelse. Disse tærskler udgør en passende balance mellem på den ene side den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger og på den anden side den legitime offentlige interesse i åbenhed omkring finansieringen af europæiske politiske partier og fonde, som afspejlet i internationale anbefalinger om, hvordan korruption i forbindelse med finansieringen af politiske partier og fonde undgås. Offentliggørelsen af donationer over 3 000 EUR pr. år og pr. donor bør muliggøre effektiv offentlig kontrol med forbindelserne mellem donorer og europæiske politiske partier. Ligeledes i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør oplysninger om donationer offentliggøres årligt, dog ikke under kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet eller donationer på over 12 000 EUR, for hvilke offentliggørelse bør finde sted straks.
(35)
Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret, navnlig artikel 7 og 8, der fastslår, at enhver har ret til respekt for sit privatliv og beskyttelse af personoplysninger, og forordningen skal gennemføres i fuld respekt for disse rettigheder og principper.
(36)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (8) finder anvendelse på den behandling af personoplysninger, der finder sted hos myndigheden, i Europa-Parlamentet og i udvalget af uafhængige fremtrædende personer ved anvendelsen af denne forordning.
(37)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (9) finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger ved anvendelsen af denne forordning.
(38)
Af hensyn til retssikkerheden er det hensigtsmæssigt at fastslå, at myndigheden, Europa-Parlamentet, de europæiske politiske partier og de europæiske politiske fonde, de nationale myndigheder, der har ansvar for at kontrollere aspekter vedrørende finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, og andre relevante tredjeparter, som er omhandlet eller foreskrevet i denne forordning, er registeransvarlige i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 eller direktiv 95/46/EF. Det er ligeledes nødvendigt at præcisere maksimumperioden for opbevaring af de personoplysninger, der indsamles for at sikre en lovlig, regelmæssig og åben finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og medlemskab af europæiske politiske partier. Myndigheden, Europa-Parlamentet, de europæiske politiske partier og de europæiske politiske fonde, de kompetente nationale myndigheder og de relevante tredjeparter skal i deres egenskab af registeransvarlige træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde forpligtelserne i forordning (EF) nr. 45/2001 og direktiv 95/46/EF, navnlig forpligtelserne vedrørende en lovlig og sikker behandling, tilvejebringelse af oplysninger og de berørte personers adgang til deres personoplysninger samt rettelse og sletning af deres personoplysninger.
(39)
Kapitel III i direktiv 95/46/EF om retsmidler, ansvar og sanktioner finder anvendelse på den databehandling, der udføres i medfør af denne forordning. De kompetente nationale myndigheder eller relevante tredjeparter bør i henhold til gældende national lovgivning være ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage. Endvidere bør medlemsstaterne sikre, at de kompetente nationale myndigheder eller relevante tredjeparter pålægges de nødvendige sanktioner for overtrædelser af denne forordning.
(40)
Den tekniske støtte, som Europa-Parlamentet yder til europæiske politiske partier, bør baseres på princippet om ligebehandling og ydes mod regning og betaling og bør være genstand for en regelmæssig offentlig rapport.
(41)
Central information om anvendelsen af denne forordning bør være tilgængelig for offentligheden på et dertil beregnet websted.
(42)
Prøvelse ved Den Europæiske Unions Domstol vil bidrage til en korrekt anvendelse af denne forordning. Der bør endvidere indføres bestemmelser med henblik på at give europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde mulighed for at blive hørt og træffe korrigerende foranstaltninger, inden de pålægges en sanktion.
(43)
Medlemsstaterne bør fastsætte nationale bestemmelser, som fremmer en effektiv anvendelse af denne forordning.
(44)
Medlemsstaterne bør gives tilstrækkelig tid til at indføre foranstaltninger for at sikre en gnidningsløs og effektiv anvendelse af denne forordning. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode mellem denne forordnings ikrafttræden og dens anvendelse.
(45)
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt og har vedtaget en udtalelse (10).
(46)
Da der skal foretages betydelige ændringer af og tilføjelser til de regler og procedurer, der i øjeblikket er gældende for politiske partier og politiske fonde på EU-plan, bør forordning (EF) nr. 2004/2003 ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes bestemmelser om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (»europæiske politiske partier«) og politiske fonde på europæisk plan (»europæiske politiske fonde«).
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »politisk parti«: en sammenslutning af borgere:
-
som forfølger politiske mål, og
-
som enten er anerkendt af eller etableret i overensstemmelse med lovgivningen i mindst én medlemsstat
2) »politisk alliance«: et struktureret samarbejde mellem politiske partier og/eller borgere
3) »europæisk politisk parti«: en »politisk alliance«, der forfølger politiske mål, og som er registreret hos den myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er oprettet i henhold til artikel 6 i overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning
4) »europæisk politisk fond«: en enhed, der formelt er tilknyttet et europæisk politisk parti, som er registreret hos myndigheden i overensstemmelse med de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning, og som via sine aktiviteter og ud fra de mål og grundlæggende værdier, som Unionen forfølger og bygger på, støtter og supplerer målene for det europæiske politiske parti, bl.a. ved at udføre en eller flere af følgende opgaver:
a)
observere, analysere og bidrage til debatten om europæiske politiske spørgsmål og om den europæiske integrationsproces
b)
planlægge aktiviteter forbundet med europæiske politiske spørgsmål, såsom at arrangere og støtte gennemførelsen af seminarer, kurser, konferencer og undersøgelser på disse områder blandt de berørte interessenter, herunder ungdomsorganisationer og andre repræsentanter for civilsamfundet
c)
udvikle samarbejde med henblik på at fremme demokrati, herunder i tredjelande
d)
udgøre en ramme for nationale politiske fonde og det videnskabelige miljø og andre relevante aktører med henblik på at samarbejde på europæisk plan
5) »regionalt parlament« eller »regional forsamling«: et organ, hvis medlemmer enten har et regionalt valgmandat eller er politisk ansvarlige over for en valgt forsamling
6) »finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget«: et tilskud ydet i overensstemmelse med afsnit VI i første del eller et bidrag ydet i overensstemmelse med afsnit VIII i anden del i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012 (11) (»finansforordningen«)
7) »donation«: kontante pengegaver, enhver ydelse i naturalier, levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og/eller enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, bortset fra bidrag fra medlemmer og almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af enkeltpersoner på frivillig basis
8) »bidrag fra medlemmer«: enhver kontant betaling, herunder medlemsgebyrer, eller bidrag i form af naturalier, eller levering til en pris under markedsværdien af enhver vare eller tjenesteydelse (herunder lån) eller ethvert arbejde og/eller enhver anden transaktion, som udgør en økonomisk fordel for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, der ydes det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond af et af dets eller dens medlemmer, bortset fra almindelige politiske aktiviteter, der gennemføres af de enkelte medlemmer på frivillig basis
9) »det årlige budget«: med henblik på anvendelsen af artikel 20 og 27: de samlede udgifter i et givet år som angivet i årsregnskabet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond
10) »nationalt kontaktpunkt«: et af de kontaktpunkter, der er udpeget med henblik på spørgsmål vedrørende den centrale database for udelukkelser, jf. artikel 108 i finansforordningen og artikel 144 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (12), eller en eventuel anden person eller andre personer, som af medlemsstaternes relevante myndigheder er udpeget til at udveksle oplysninger i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
11) »være hjemmehørende«: når det europæiske politiske partis eller den europæiske politiske fonds centraladministration er beliggende i den pågældende medlemsstat
12) »samvirkende overtrædelser«: to eller flere overtrædelser, der begås som led i samme ulovlige handling
13) »gentagelsestilfælde«: en overtrædelse, der begås på et tidspunkt, hvor dens gerningsmand er blevet pålagt en sanktion for samme type overtrædelse inden for de seneste fem år.
KAPITEL II
STATUT FOR EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE
Artikel 3
Betingelser for registrering
1. En politisk alliance kan ansøge om at registrere sig som et europæisk politisk parti på følgende betingelser:
a)
den skal være hjemmehørende i en medlemsstat som angivet i dens statut
b)
den eller dens medlemmer skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne være eller være repræsenteret af medlemmer af Europa-Parlamentet eller af de nationale eller regionale parlamenter eller regionale forsamlinger, eller
den eller dens medlemmer skal i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne have opnået mindst 3 % af de afgivne stemmer i hver af disse medlemsstater ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
c)
den skal, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, respektere de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
d)
den eller dens medlemmer skal have deltaget i valg til Europa-Parlamentet eller offentligt have givet udtryk for sin hensigt om at deltage i det næste valg til Europa-Parlamentet, og
e)
den må ikke have fortjeneste som mål.
2. En ansøger kan ansøge om registrering som europæisk politisk fond på følgende betingelser:
a)
den skal være tilknyttet et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der er fastlagt i denne forordning
b)
den skal være hjemmehørende i en medlemsstat som angivet i dens statut
c)
den skal, navnlig i sit program og i sine aktiviteter, respektere de værdier, som Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, dvs. respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, herunder rettighederne for personer, der tilhører minoriteter
d)
dens mål skal supplere målene for det europæiske politiske parti, som den formelt er tilknyttet
e)
dens styrende organ skal bestå af medlemmer fra mindst en fjerdedel af medlemsstaterne, og
f)
den må ikke have fortjeneste som mål.
3. Et europæisk politisk parti kan kun have én formelt tilknyttet europæisk politisk fond. Europæiske politiske partier og tilknyttede europæiske politiske fonde skal sikre adskillelse af deres respektive daglige ledelse, ledelsesstruktur og regnskaber.
Artikel 4
Forvaltning af europæiske politiske partier
1. Statutten for et europæisk politisk parti skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende, og skal omfatte bestemmelser, der mindst dækker følgende:
a)
dets navn og logo, der skal være klart adskilt fra ethvert andet eksisterende europæisk politisk partis og/eller enhver anden eksisterende europæisk politisk fonds
b)
adressen på hovedsædet
c)
et politisk program med dets formål og målsætninger
d)
en erklæring i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, litra e) om, at det ikke har fortjeneste som mål
e)
hvor det er relevant, navnet på dets tilknyttede politiske fond og en beskrivelse af den formelle forbindelse mellem dem
f)
dets administrative og finansielle organisation og procedurer, navnlig med en specifikation af de organer og hverv, der har administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retligt at repræsentere det, samt bestemmelserne om oprettelse, godkendelse og kontrol af årsregnskaberne, og
g)
den interne procedure, der skal følges, i tilfælde af dets opløsning som europæisk politisk parti.
2. Statutten for et europæisk politisk parti skal omfatte bestemmelser om intern partiorganisering, der mindst dækker følgende:
a)
procedurerne for indmeldelse, udmeldelse og eksklusion af dets medlemmer med listen over medlemspartier vedlagt som bilag til statutten
b)
de rettigheder og forpligtelser, der følger af alle former for medlemskab, og de relevante stemmerettigheder
c)
styringsorganernes beføjelser, ansvarsområder og sammensætning med en præcisering for hvert enkelt organ af procedurerne for udvælgelse af kandidater og reglerne for deres udnævnelse og afskedigelse
d)
dets interne beslutningsprocesser, navnlig afstemningsprocedurerne og krav om beslutningsdygtighed
e)
dets fremgangsmåde for gennemsigtighed, navnlig i forbindelse med bogføring, regnskaber og donationer, privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger
f)
den interne procedure for ændring af dets statut.
3. Den medlemsstat, hvor det er hjemmehørende, kan indføre yderligere krav end de i statutten fastsatte, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med nærværende forordning.
Artikel 5
Forvaltning af europæiske politiske fonde
1. Statutten for en europæisk politisk fond skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, og skal omfatte bestemmelser, der mindst dækker følgende:
a)
dens navn og logo, der skal være klart adskilt fra ethvert eksisterende europæisk politisk partis og/eller enhver anden eksisterende europæisk politisk fonds
b)
adressen på hovedsædet
c)
en beskrivelse af dens formål og målsætninger, som skal være forenelige med de opgaver, der er anført i artikel 2, nr. 4)
d)
en erklæring, i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra f), om, at den ikke har fortjeneste som mål
e)
navnet på det europæiske politiske parti, som fonden er direkte tilknyttet, og en beskrivelse af den formelle forbindelse mellem dem
f)
en liste over dens organer med præcise oplysninger om hvert organs beføjelser, ansvarsområder og sammensætning, herunder oplysninger om procedurerne for udnævnelse og afskedigelse af medlemmer og ledere af disse organer
g)
dens administrative og finansielle organisation og procedurer, navnlig med en specifikation af de organer og hverv, der har administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retligt at repræsentere den, samt bestemmelserne om oprettelse, godkendelse og kontrol af årsregnskaberne
h)
den interne procedure for ændring af dens statut, og
i)
den interne procedure, der skal følges i tilfælde af dens opløsning som europæisk politisk fond.
2. Den medlemsstat, hvor den er hjemmehørende, kan indføre yderligere krav end de i statutten fastsatte, forudsat at disse yderligere krav ikke er i modstrid med nærværende forordning.
Artikel 6
Myndigheden for Europæiske Politiske Partier og Europæiske Politiske Fonde
1. Der oprettes herved en myndighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (»myndigheden«) med det formål at registrere og kontrollere europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og at pålægge disse sanktioner i henhold til denne forordning.
2. Myndigheden har status som juridisk person. Den er uafhængig og udfører sine funktioner i fuld overensstemmelse med denne forordning.
Myndigheden træffer afgørelse om registrering og afregistrering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning. Derudover skal myndigheden regelmæssigt kontrollere, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f) samt artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.
Myndigheden skal i forbindelse med sine afgørelser tage fuldt hensyn til den grundlæggende ret til foreningsfrihed samt til behovet for at sikre pluralisme blandt politiske partier i Europa.
Myndigheden repræsenteres af sin direktør, som træffer alle afgørelser på vegne af myndigheden.
3. Myndighedens direktør udnævnes af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen (under ét benævnt »ansættelsesmyndigheden«) i fællesskab for en femårs periode, der ikke kan forlænges, på grundlag af et stillingsopslag og efterfølgende forslag fra et udvælgelsesudvalg bestående af generalsekretærerne for disse institutioner.
Myndighedens direktør vælges på grundlag af sine personlige og faglige kvalifikationer. Den pågældende må ikke være medlem af Europa-Parlamentet, være valgt til nogen politisk forsamling eller være nuværende eller tidligere ansat i et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond. Den valgte direktør må ikke have en interessekonflikt mellem hvervet som direktør for myndigheden og andre officielle hverv, den pågældende måtte udøve, navnlig i relation til anvendelsen af denne forordnings bestemmelser.
Hvis stillingen bliver ledig som følge af fratrædelse, pensionering, afskedigelse eller død, besættes den igen efter samme procedure.
I tilfælde af almindelig udskiftning eller frivillig fratrædelse skal direktøren fortsætte sine funktioner, indtil en efterfølger påbegynder sit hverv.
Hvis myndighedens direktør ikke længere opfylder de krævede betingelser for varetagelsen af vedkommendes opgaver, kan vedkommende afskediges efter fælles aftale mellem mindst to af de tre institutioner, der er omhandlet i første afsnit, og på grundlag af en rapport udarbejdet af det i første afsnit omhandlede udvælgelsesudvalg på dets eget initiativ eller efter anmodning fra en af de tre institutioner.
Myndighedens direktør skal være uafhængig i udøvelsen af sine opgaver. Direktøren må hverken søge eller tage imod instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur, når vedkommende handler på vegne af myndigheden. Myndighedens direktør skal afholde sig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af vedkommendes hverv.
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udøver i fællesskab de beføjelser, som ansættelsesmyndigheden tillægges i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte), fastsat i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (13), over for direktøren. Med forbehold af afgørelser om udnævnelse og afskedigelse kan de tre institutioner indgå aftale om at overlade udøvelsen af nogle af eller alle de resterende beføjelser, som ansættelsesmyndigheden tillægges, til én af dem.
Ansættelsesmyndigheden kan tildele direktøren andre opgaver, forudsat at disse ikke er uforenelige med den arbejdsmængde, der hidrører fra vedkommendes opgaver som direktør for myndigheden, og det ikke er sandsynligt, at de vil skabe interessekonflikter eller udgøre en fare for direktørens fulde uafhængighed.
4. Myndigheden er fysisk placeret i Europa-Parlamentet, som stiller de nødvendige kontorer og administrative støttefaciliteter til rådighed for myndigheden.
5. Myndighedens direktør bistås af personale fra en eller flere af Unionens institutioner. Når de arbejder for myndigheden, handler disse medarbejdere udelukkende efter bemyndigelse fra direktøren.
Valget af medarbejdere må ikke kunne medføre en interessekonflikt mellem deres opgaver for myndigheden og nogen andre officielle opgaver, og de skal afstå fra enhver handling, som er uforenelig med karakteren af deres hverv.
6. Myndigheden skal indgå aftaler med Europa-Parlamentet og eventuelt med andre institutioner om alle administrative ordninger, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver, navnlig aftaler vedrørende personale, tjenesteydelser og støtte, som fastsat i henhold til stk. 4, 5 og 8.
7. Bevillingerne til myndighedens udgifter ydes under et særskilt afsnit i Parlamentets sektion af Den Europæiske Unions almindelige budget. Bevillingerne skal være tilstrækkelige til at sikre, at myndigheden kan fungere fuldstændigt og uafhængigt. Direktøren skal forelægge Europa-Parlamentet et udkast til myndighedens budgetplan, og denne skal offentliggøres. Europa-Parlamentet delegerer opgaverne som anvisningsberettiget, hvad angår disse bevillinger til myndighedens direktør.
8. Rådets forordning nr. 1 (14) finder anvendelse på myndigheden.
De oversættelsestjenesteydelser, som myndighedens og registrets virksomhed kræver, leveres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
9. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede deler alle de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af deres respektive ansvarsområder efter denne forordning.
10. Direktøren forelægger årligt Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport om myndighedens aktiviteter.
11. Den Europæiske Unions Domstol efterprøver lovligheden af myndighedens afgørelser i overensstemmelse med artikel 263 i TEUF og har i henhold til artikel 268 og 340 i TEUF jurisdiktion i tvister vedrørende erstatning for skader forårsaget af myndigheden. Hvis myndigheden ikke træffer en afgørelse under omstændigheder, hvor dette efter denne forordning kræves af den, kan der anlægges et passivitetssøgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol i henhold til artikel 265 i TEUF.
Artikel 7
Register over europæiske politiske partier og fonde
1. Myndigheden opretter og forvalter et register over europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. Oplysninger fra registret skal være tilgængelige i overensstemmelse med artikel 32.
2. For at sikre, at registret fungerer ordentligt, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 og inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser i denne forordning vedrørende:
a)
de oplysninger og bilag, myndigheden ligger inde med, for hvilke registret skal være det kompetente lager, hvilket omfatter statutten for et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, eventuelle andre dokumenter, der indgives som led i en ansøgning om registrering i henhold til artikel 8, stk. 2, eventuelle dokumenter modtaget fra de medlemsstater, hvor partierne/fondene er hjemmehørende som omhandlet i artikel 15, stk. 2, samt oplysninger om identiteten på personer, der er medlemmer af organer eller varetager hverv, som er udstyret med administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retlig repræsentation som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra f), og artikel 5, stk.1, litra g)
b)
materialer fra registeret omhandlet i nærværende stykkes litra a), for hvilke registeret skal være kompetent til at attestere lovligheden, som myndigheden har fastslået i medfør af dens beføjelser under nærværende forordning. Myndigheden har ikke kompetence til at kontrollere et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds overholdelse af eventuelle forpligtelser eller krav, som det pågældende parti eller den pågældende fond pålægges af den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, i henhold til artikel 4 og 5 og artikel 14, stk. 2, som supplerer forpligtelserne og kravene fastsat i nærværende forordning.
3. Kommissionen præciserer ved hjælp af gennemførelsesretsakter det registreringsnummersystem, registret skal anvende, og de standardudskrifter fra registret, som skal stilles til rådighed for tredjemand efter anmodning, herunder indholdet af skrivelser og dokumenter, nærmere. Sådanne udskrifter må ikke indeholde andre personoplysninger end identiteten på personer, der er medlemmer af organer eller varetager hverv, som er udstyret med administrative og finansielle beføjelser og bemyndigelse til retlig repræsentation, jf. artikel 4, stk. 1, litra f), og artikel 5, stk. 1, litra g). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 37.
Artikel 8
Ansøgning om registrering
1. En ansøgning om registrering indgives til myndigheden. En ansøgning om registrering som europæisk politisk fond kan kun indgives via det europæiske politiske parti, som ansøgeren formelt er knyttet til.
2. Ansøgningen skal ledsages af følgende:
a)
dokumenter, der godtgør, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 3, herunder en formel standarderklæring i det format, der er angivet i bilaget
b)
partiets eller fondens statut indeholdende de i artikel 4 og 5 krævede bestemmelser, herunder de relevante bilag og, hvor det er relevant, den i artikel 15, stk. 2, omhandlede erklæring fra den medlemsstat, hvor det/den er hjemmehørende.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 og inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser i denne forordning:
a)
for at udpege eventuelle supplerende oplysninger eller bilag i forbindelse med stk. 2, som er nødvendige for at sætte myndigheden i stand til fuldt ud at udføre sine opgaver i henhold til denne forordning i relation til registrets drift
b)
for at ændre den formelle standarderklæring i bilaget for så vidt angår de detaljerede oplysninger, ansøgeren om nødvendigt skal udfylde, med henblik på at sikre, at der opbevares tilstrækkelige oplysninger om underskriveren, vedkommendes mandat samt det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, som vedkommende har mandat til at repræsentere i erklæringen.
4. Dokumentation, der indsendes til myndigheden som en del af ansøgningen, offentliggøres straks på det i artikel 32 omhandlede websted.
Artikel 9
Behandling af ansøgningen og myndighedens afgørelse
1. Ansøgningen skal behandles af myndigheden med henblik på at fastslå, om ansøgeren opfylder betingelserne for registrering, jf. artikel 3, og om statutten indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 og 5.
2. Myndigheden vedtager en afgørelse om registrering af ansøgeren, medmindre den fastslår, at ansøgeren ikke opfylder betingelserne for registrering, jf. artikel 3, eller at statutten ikke indeholder de bestemmelser, der kræves i artikel 4 og 5.
Myndigheden offentliggør sin afgørelse om registrering af ansøgeren senest en måned efter modtagelsen af ansøgningen om registrering, eller, hvis procedurerne i artikel 15, stk. 4, finder anvendelse, senest fire måneder efter modtagelsen af ansøgningen om registrering.
Hvis en ansøgning er ufuldstændig, anmoder myndigheden hurtigst muligt ansøgeren om at indsende de yderligere oplysninger, der er behov for. I forbindelse med fristerne fastsat i andet afsnit begynder disse først at løbe fra datoen for myndighedens modtagelse af en fuldstændig ansøgning.
3. Den formelle standarderklæring omhandlet i artikel 8, stk. 2, litra a), anses for at være tilstrækkelig til at sætte myndigheden i stand til at fastslå, om ansøgeren opfylder de betingelser, der er angivet nærmere i artikel 3, stk. 1, litra c), eller artikel 3, stk. 2, litra c), alt efter hvilken der finder anvendelse.
4. En afgørelse fra myndighedens side om at registrere en ansøger skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med det pågældende partis eller den pågældende fonds statut. En afgørelse om ikke at registrere en ansøger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afslaget.
5. Ændringer af de dokumenter eller den statut, der er indgivet med henblik på ansøgning om registrering i henhold til artikel 8, stk. 2, skal meddeles myndigheden, som skal opdatere registreringen i overensstemmelse med procedurerne i artikel 15, stk. 2 og 4, mutatis mutandis.
6. Den opdaterede liste over medlemspartier i et europæisk politisk parti, der er vedlagt som bilag til partiets statut i henhold til artikel 4, stk. 2, sendes hvert år til myndigheden. Ændringer, der kan betyde, at det europæiske politiske parti ikke længere opfylder den betingelse, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), meddeles myndigheden senest fire uger efter ændringen.
Artikel 10
Kontrol af overholdelse af registreringsbetingelser og -krav
1. Med forbehold af den procedure, der er fastsat i stk. 3, kontrollerer myndigheden regelmæssigt, at de registreringsbetingelser, der er fastsat i artikel 3, og de forvaltningsbestemmelser, der er fastsat i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f) samt artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), fortsat overholdes af de registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde.
2. Hvis myndigheden finder, at en eller flere af registreringsbetingelserne eller forvaltningsbestemmelserne i stk. 1, bortset fra betingelserne i artikel 3, stk.1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), ikke længere overholdes, underretter den det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond.
3. Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen kan indsende en anmodning til myndigheden om at kontrollere, at et bestemt europæisk politisk parti eller en bestemt europæisk politisk fond overholder de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c). I sådanne tilfælde, samt i de tilfælde der er omhandlet i artikel 16, stk. 3, litra a), skal myndigheden anmode det udvalg af uafhængige fremtrædende personer, der er oprettet ved artikel 11, om at afgive udtalelse om spørgsmålet. Udvalget afgiver sin udtalelse inden for to måneder.
Såfremt myndigheden får kendskab til omstændigheder, der kan rejse tvivl om et bestemt europæisk politisk partis eller en bestemt europæisk politisk fonds overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), underretter den Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, således at de får mulighed for at indsende en anmodning om kontrol, jf. første afsnit. Uden at det berører første afsnit, skal Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen tilkendegive deres intention senest to måneder efter modtagelsen af disse oplysninger.
De procedurer, der er fastsat i første og andet afsnit, igangsættes ikke inden for en periode på to måneder forud for valg til Europa-Parlamentet.
Hvad angår udvalgets udtalelse beslutter myndigheden, om det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal afregistreres. Myndighedens afgørelse skal være behørigt begrundet.
Myndighedens afgørelse om afregistrering på grundlag af manglende overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), kan kun vedtages i tilfælde af massiv og alvorlig overtrædelse af disse betingelser. Den er underlagt proceduren i stk. 4.
4. Myndighedens afgørelse om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på grund af massiv og alvorlig overtrædelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c), meddeles Europa-Parlamentet og Rådet. Afgørelsen træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt myndigheden, at de ikke agter at gøre indsigelse. I tilfælde af en indsigelse fra Europa-Parlamentet og fra Rådet bliver det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ved med at være registreret.
Europa-Parlamentet og Rådet kan kun gøre indsigelse mod afgørelsen af grunde, der vedrører vurderingen af overholdelse af registreringsbetingelsen i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c).
Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal underrettes om, at der er gjort indsigelse mod myndighedens afgørelse om afregistrering.
Europa-Parlamentet og Rådet vedtager en holdning i overensstemmelse med deres respektive regler for beslutningstagningen som fastlagt i overensstemmelse med traktaterne. Enhver indsigelse skal være behørigt begrundet og skal offentliggøres.
5. En afgørelse truffet af myndigheden om at afregistrere et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som der ikke er gjort indsigelse mod efter proceduren i stk. 4, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med en detaljeret begrundelse for afregistreringen og træder i kraft tre måneder efter datoen for denne offentliggørelse.
6. En europæisk politisk fond fortaber automatisk sin status, hvis det europæiske politiske parti, den er tilknyttet, slettes i registret.
Artikel 11
Udvalg af uafhængige fremtrædende personer
1. Der oprettes herved et udvalg af uafhængige fremtrædende personer (»udvalget«). Det består af seks medlemmer, hvoraf Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen hver udpeger to medlemmer. Udvalgets medlemmer udvælges på grundlag af deres personlige og faglige kvalifikationer. De må ikke være medlemmer af hverken Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen eller være valgt til nogen politisk forsamling, være ansat som tjenestemænd eller øvrige ansatte i Den Europæiske Unions organer eller være nuværende eller tidligere ansatte i et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond.
Udvalgets medlemmer udfører deres hverv i uafhængighed. De må hverken søge eller tage imod instrukser fra nogen institution eller regering eller fra noget andet organ, kontor eller agentur, og de skal afholde sig fra enhver handling, som er i modstrid med karakteren af deres hverv.
Udvalget fornys senest seks måneder efter afslutningen af Europa-Parlamentets første mødeperiode efter hvert valg til Europa-Parlamentet. Medlemmernes mandater kan ikke forlænges.
2. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Udvalgets formand vælges af udvalgets medlemmer i egne rækker i overensstemmelse med forretningsordenen. Europa-Parlamentet stiller sekretariat og finansiering til rådighed for udvalget. Udvalgets sekretariat handler udelukkende efter udvalgets bemyndigelse.
3. På anmodning af myndigheden afgiver udvalget udtalelse om et europæisk politisk partis eller en europæisk politisk fonds eventuelle massive og alvorlige tilsidesættelse af de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, litra c). Udvalget kan i dette øjemed anmode om eventuelle relevante dokumenter og bevismaterialer fra myndigheden, Europa-Parlamentets tjenestegrene, det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, andre politiske partier, politiske fonde eller andre interessenter og kan anmode om at høre deres repræsentanter.
Udvalget skal i forbindelse med sine udtalelser tage fuldt hensyn til den grundlæggende ret til foreningsfrihed samt til behovet for at sikre pluralisme blandt politiske partier i Europa.
Udvalgets udtalelser offentliggøres straks.
KAPITEL III
RETLIG STATUS FOR EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE
Artikel 12
Status som juridisk person
Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har status som europæiske juridiske personer.
Artikel 13
Retlig anerkendelse og rets- og handleevne
Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde omfattes af retlig anerkendelse og rets- og handleevne i alle medlemsstater.
Artikel 14
Gældende lovgivning
1. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde reguleres af denne forordning.
2. For anliggender, der ikke er reguleret af denne forordning, eller hvor anliggender kun er delvist reguleret af denne forordning, for de aspekter, der ikke er omfattet af den, er europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde reguleret af de gældende bestemmelser i den nationale ret i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende.
Aktiviteter, som europæiske politiske partier eller europæiske politiske fonde udøver i andre medlemsstater, reguleres af den relevante nationale lovgivning i disse medlemsstater.
3. For anliggender, der ikke er reguleret af denne forordning eller af de gældende bestemmelser i henhold til stk. 2, eller hvor anliggender kun er delvist reguleret af dem, for de aspekter, der ikke er omfattet af dem, reguleres de europæiske politiske partier eller de europæiske politiske fonde af bestemmelserne i deres respektive statutter.
Artikel 15
Erhvervelse af status som europæisk juridisk person
1. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond erhverver status som europæisk juridisk person fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af myndighedens afgørelse om at registrere det/den i henhold til artikel 9.
2. Hvis den medlemsstat, hvor ansøgeren om registrering som europæisk politisk parti eller europæisk politisk fond er hjemmehørende, kræver det, skal den ansøgning, der indgives i henhold til artikel 8, ledsages af en erklæring udstedt af den pågældende medlemsstat, som attesterer, at ansøgeren har opfyldt alle relevante nationale ansøgningskrav, og at ansøgerens statut er i overensstemmelse med gældende lovgivning som omhandlet i artikel 14, stk. 2, første afsnit.
3. Hvis ansøgeren har status som juridisk person i henhold til en medlemsstats lovgivning, skal denne medlemsstat betragte erhvervelsen af status som europæisk juridisk person som en omdannelse af statussen som national juridisk person til den nye status som europæisk juridisk person. Sidstnævnte bevarer fuldt ud de allerede eksisterende rettigheder og forpligtelser, som den tidligere nationale enhed har haft, idet denne ophører med at eksistere. Den berørte medlemsstat må ikke indføre uoverkommelige betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse. Ansøgeren bevarer sit hovedsæde i den pågældende medlemsstat, indtil der er offentliggjort en afgørelse i henhold til artikel 9.
4. Hvis den medlemsstat, hvor ansøgeren er hjemmehørende, kræver det, fastsætter myndigheden først datoen for offentliggørelsen, jf. stk. 1, efter at have hørt den pågældende medlemsstat.
Artikel 16
Bortfald af status som europæisk juridisk person
1. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fortaber sin status som europæisk juridisk person ved ikrafttrædelsen af en af myndigheden truffet afgørelse om sletning i registret, som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Afgørelsen træder i kraft tre måneder efter denne offentliggørelse, medmindre det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond anmoder om en kortere periode.
2. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond slettes i registret på grundlag af en afgørelse fra myndigheden:
a)
som konsekvens af en afgørelse vedtaget i henhold til artikel 10, stk. 2-5
b)
under de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 10, stk. 6
c)
på anmodning af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond, eller
d)
i de tilfælde, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 3, første afsnit, litra b).
3. Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national lovgivning, der finder anvendelse som følge af artikel 14, stk. 2, første afsnit, kan den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, sende myndigheden en behørigt begrundet anmodning om afregistrering, som nøjagtigt og udtømmende skal angive de ulovlige handlinger og de specifikke nationale krav, som er blevet overtrådt. I sådanne tilfælde skal myndigheden:
a)
for så vidt angår anliggender, der udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Unionen bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, igangsætte en kontrolprocedure i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3. Artikel 10, stk. 4, 5 og 6, finder ligeledes anvendelse
b)
for så vidt angår alle andre anliggender, og når den begrundede anmodning fra den pågældende medlemsstat bekræfter, at alle nationale retsmidler er udtømt, beslutte at slette det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i registret.
Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i alvorlig grad har undladt at opfylde relevante forpligtelser i henhold til national ret, der finder anvendelse som følge af artikel 14, stk. 2, andet afsnit, og hvis sagen udelukkende eller i overvejende grad drejer sig om elementer, der berører respekten for de værdier, Den Europæiske Union bygger på, som udtrykt i artikel 2 i TEU, kan den berørte medlemsstat sende myndigheden en anmodning i henhold til bestemmelserne i nærværende stykkes første afsnit. Myndigheden handler i overensstemmelse med nærværende stykkes første afsnit, litra a).
Myndigheden handler i alle tilfælde uden unødig forsinkelse. Myndigheden underretter den pågældende medlemsstat og det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond om, hvilken opfølgning der er foretaget i forbindelse med den begrundede anmodning om afregistrering.
4. Myndigheden fastsætter datoen for offentliggørelse, jf. stk. 1, efter høring af den medlemsstat, hvor det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond er hjemmehørende.
5. Hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond erhverver status som juridisk person i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, skal den pågældende medlemsstat betragte denne erhvervelse som en omdannelse af statussen som europæisk juridisk person til status som en national juridisk person, der fuldt ud bevarer de allerede eksisterende rettigheder og forpligtelser, som den tidligere europæiske juridiske enhed havde. Den pågældende medlemsstat må ikke indføre begrænsende betingelser i forbindelse med en sådan omdannelse.
6. Hvis det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond ikke erhverver status som juridisk person i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor det eller den er hjemmehørende, skal det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond afvikles i henhold til gældende lovgivning i den pågældende medlemsstat. Den pågældende medlemsstat kan kræve, at sådan afvikling først må ske efter det pågældende partis eller den pågældende fonds erhvervelse af status som national juridisk person i henhold til stk. 5.
7. I alle de i stk. 5 og 6 omhandlede situationer skal den pågældende medlemsstat sikre sig, at betingelsen fastsat i artikel 3 om ikke at have fortjeneste som mål overholdes fuldt ud. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede kan indgå aftale med den pågældende medlemsstat om procedurerne for fratagelse af status som europæisk juridisk person, navnlig med henblik på at sikre inddrivelse af midler, der er modtaget fra Den Europæiske Unions almindelige budget, og betaling af enhver finansiel sanktion pålagt i overensstemmelse med artikel 27.
KAPITEL IV
FINANSIERING
Artikel 17
Betingelser for finansiering
1. Et europæisk politisk parti, der er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, som er repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen, kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser, der er opstillet i en indkaldelse af bidrag offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede.
2. En europæisk politisk fond, som er tilknyttet et europæisk politisk parti, der kan søge om finansiering i medfør af stk. 1, som er registreret i henhold til de betingelser og procedurer, der følger af denne forordning, og som ikke befinder sig i en af de situationer, der medfører udelukkelse, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen, kan ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til de betingelser, der er opstillet i en indkaldelse af forslag offentliggjort af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede.
3. Med henblik på at fastslå berettigelsen til finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til stk. 1, og artikel 3, stk. 1, litra b), og med henblik på anvendelsen af artikel 19, stk. 1, betragtes et medlem af Europa-Parlamentet kun som medlem af ét europæisk politisk parti, som, når det er relevant, er det parti, som hans eller hendes nationale eller regionale politiske parti er tilknyttet på slutdatoen for indgivelse af ansøgninger om finansiering.
4. Finansielle bidrag eller tilskud fra Den Europæiske Unions almindelige budget må ikke overstige 85 % af de årlige tilskudsberettigede omkostninger, som er angivet i et europæisk politisk partis budget, og 85 % af de støtteberettigede omkostninger, som en europæisk politisk fond har afholdt. Europæiske politiske partier kan anvende ubrugte EU-bidrag ydet til dækning af tilskudsberettigede omkostninger i regnskabsåret efter tildelingen. Beløb, der fortsat ikke er brugt efter udløbet af dette regnskabsår, tilbagebetales i henhold til finansforordningen.
5. Inden for de i artikel 21 og 22 fastsatte grænser omfatter omkostninger, der er støtteberettigede via et finansielt bidrag, administrative omkostninger og omkostninger i forbindelse med teknisk bistand, møder, forskning, arrangementer på tværs af grænser, studier, information og publikationer samt omkostninger i forbindelse med kampagner.
Artikel 18
Ansøgning om finansiering
1. For at modtage finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget skal et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, der opfylder betingelserne i artikel 17, stk. 1 eller 2, indgive en ansøgning til Europa-Parlamentet efter en indkaldelse af bidrag eller forslag.
2. Det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond skal på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen opfylde betingelserne i artikel 23 fra ansøgningsdatoen og indtil afslutningen af det regnskabsår eller af den foranstaltning, som bidraget eller tilskuddet dækker, være registreret i registret og ikke være omfattet af nogen af de sanktioner, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, og artikel 27, stk. 2, litra a), nr. v) og vi).
3. En ansøgning fra en europæisk politisk fond skal indeholde fondens årlige arbejdsprogram eller handlingsplan.
4. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse senest tre måneder efter udløbet af indkaldelsen af bidrag eller indkaldelsen af forslag og godkender og forvalter de tilsvarende bevillinger i henhold til finansforordningen.
5. En europæisk politisk fond kan kun ansøge om finansiering via Den Europæiske Unions almindelige budget gennem det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet.
Artikel 19
Tildelingskriterier og fordeling af midler
1. De respektive bevillinger, der er til rådighed for europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, som er blevet tildelt bidrag eller tilskud i henhold til artikel 18, fordeles årligt på grundlag af følgende fordelingsnøgle:
-
15 % fordeles i lige store dele mellem de tilskudsberettigede europæiske politiske partier
-
85 % fordeles blandt de tilskudsberettigede europæiske politiske partier i forhold til deres andel af valgte medlemmer til Europa-Parlamentet.
Samme fordelingsnøgle bruges til at yde støtte til europæiske politiske fonde på basis af deres tilknytning til et europæisk politisk parti.
2. Den fordeling, der er omhandlet i stk. 1, baseres på antallet af valgte medlemmer i Europa-Parlamentet, som er medlemmer af det ansøgende europæiske politiske parti på slutdatoen for indgivelse af ansøgninger om finansiering under hensyntagen til artikel 17, stk. 3.
Efter denne dato påvirker antallet ikke de europæiske politiske partiers eller de europæiske politiske fondes respektive andel af midlerne. Dette berører ikke kravet i artikel 17, stk. 1, om, at det europæiske politiske parti skal være repræsenteret i Europa-Parlamentet med mindst et af sine medlemmer.
Artikel 20
Donationer og bidrag
1. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde kan modtage donationer fra fysiske eller juridiske personer til en værdi af højst 18 000 EUR pr. år og pr. donor.
2. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal på tidspunktet for indgivelse af deres årsregnskaber i henhold til artikel 23 ligeledes indgive en liste over alle donorer med de tilhørende donationer og angivelse af donationernes art og værdi. Dette stykke finder også anvendelse på bidrag fra europæiske politiske partiers medlemspartier og europæiske politiske fondes medlemsorganisationer.
For så vidt angår fysiske personers donationer, hvis værdi overstiger 1 500 EUR og er under eller lig 3 000 EUR angiver det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond, om de pågældende donorer har givet deres forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1, litra e).
3. Donationer, der modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde seks måneder før valg til Europa-Parlamentet, skal indberettes på ugebasis til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.
4. Enkeltstående donationer af en værdi på over 12 000 EUR, som modtages af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, skal straks indberettes til myndigheden skriftligt og i overensstemmelse med stk. 2.
5. Et europæisk politisk parti og en europæisk politisk fond må ikke modtage:
a)
anonyme donationer eller bidrag
b)
donationer via budgetterne for de politiske grupper i Europa-Parlamentet
c)
donationer fra en offentlig myndighed i en medlemsstat eller et tredjeland eller fra en virksomhed, som en sådan offentlig myndighed direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse over som følge af sit ejerskab af den, sit kapitalindskud i den eller de for virksomheden gældende regler, eller
d)
donationer fra private enheder med base i et tredjeland eller fra enkeltpersoner fra et tredjeland, som ikke har ret til at stemme til Europa-Parlamentsvalg.
6. Donationer, der ikke er tilladte ifølge denne forordning, skal inden for en frist på 30 dage fra datoen for modtagelse heraf hos det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond:
a)
returneres til donor eller til en person, der handler på donors vegne, eller
b)
indberettes til myndigheden og Europa-Parlamentet, hvis det ikke er muligt at returnere dem. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede udarbejder og godkender en indtægtsordre i henhold til bestemmelserne i artikel 78 og 79 i finansforordningen. Midlerne opføres som en almindelig indtægt i Europa-Parlamentets sektion i Den Europæiske Unions almindelige budget.
7. Bidrag til et europæisk politisk parti fra partiets medlemmer er tilladte. Værdien af sådanne bidrag må ikke overstige 40 % af det europæiske politiske partis årlige budget.
8. Bidrag til en europæisk politisk fond fra fondens medlemmer samt fra det europæiske politiske parti, som den er tilknyttet, er tilladte. Værdien af sådanne bidrag må ikke overstige 40 % af det årlige budget for den pågældende europæiske politiske fond og må ikke stamme fra midler, som et europæisk politisk parti har modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget i henhold til denne forordning.
Bevisbyrden påhviler det pågældende europæiske politiske parti, der klart i sine regnskaber skal angive, hvor de midler, der er brugt til at finansiere den tilknyttede europæiske politiske fond, stammer fra.
9. Med forbehold af stk. 7 og 8 må europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde tage imod bidrag fra borgere, som er deres medlemmer, på op til en værdi af 18 000 EUR pr. år og pr. medlem, når sådanne bidrag ydes af det pågældende medlem på den pågældendes egne vegne.
Den i første afsnit fastsatte tærskel finder ikke anvendelse, hvis det pågældende medlem også er valgt til Europa-Parlamentet, til et nationalt parlament eller til et regionalt parlament eller en regional forsamling.
10. Ethvert bidrag, der ikke er tilladt i henhold til denne forordning, skal returneres i overensstemmelse med stk. 6.
Artikel 21
Finansiering af kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet
1. Med forbehold af andet afsnit kan midler, der ydes til europæiske politiske partier via Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra andre kilder, anvendes til at finansiere de europæiske politiske partiers kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, som de eller deres medlemmer deltager i, jf. artikel 3, stk. 1, litra d).
I overensstemmelse med artikel 8 i akten om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet (15) er finansiering af og eventuelle grænser for valgudgifter for alle politiske partier, kandidater og tredjemænd ved valg til Europa-Parlamentet underlagt de nationale bestemmelser i de enkelte medlemsstater.
2. Udgifter i tilknytning til de i stk. 1 omhandlede kampagner i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet skal klart identificeres som sådanne af de europæiske politiske partier i deres årsregnskaber.
Artikel 22
Forbud mod finansiering
1. Uanset artikel 21, stk. 1, må finansieringen af europæiske politiske partier over Den Europæiske Unions almindelige budget eller fra enhver anden kilde ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af andre politiske partier og navnlig ikke af nationale partier eller kandidater. Sådanne nationale partier og kandidater er fortsat underlagt de nationale regler.
2. Midler, der ydes til europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller enhver anden kilde, må ikke anvendes til andre formål end finansiering af deres opgaver som anført i artikel 2, nr. 4), og til udgifter, der er direkte knyttet til de mål, der følger af deres statut i overensstemmelse med artikel 5. Midlerne må navnlig ikke anvendes til direkte eller indirekte finansiering af valg, politiske partier eller kandidater eller andre fonde.
3. Midler, der ydes til europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde via Den Europæiske Unions almindelige budget eller andre kilder, må ikke anvendes til at finansiere folkeafstemningskampagner.
KAPITEL V
KONTROL OG SANKTIONER
Artikel 23
Regnskabs-, rapporterings- og revisionsforpligtelser
1. Senest seks måneder efter regnskabsårets udløb fremsender europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde følgende til myndigheden med kopi til Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og til det kompetente nationale kontaktpunkt i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende:
a)
deres årsregnskaber og støttebilag for deres indtægter og udgifter samt aktiver og passiver ved begyndelsen og afslutningen af regnskabsåret i overensstemmelse med gældende lovgivning i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende, samt deres årsregnskaber udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder som defineret i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (16)
b)
en ekstern revisionsrapport om årsregnskaberne om både korrektheden af disse regnskaber og indtægternes og udgifternes lovlighed og regelmæssighed udarbejdet af et uafhængigt organ eller en uafhængig ekspert, og
c)
listen over donorer og bidragydere og deres tilhørende donationer eller bidrag indberettet i henhold til artikel 20, stk. 2, 3 og 4.
2. Når udgiften afholdes af europæiske politiske partier sammen med nationale politiske partier eller af europæiske politiske fonde sammen med nationale politiske fonde og med andre organisationer, skal bevis for udgiften for de europæiske politiske partier eller de europæiske politiske fonde direkte eller via disse tredjeparter indgå i de i stk. 1 omhandlede årsregnskaber.
3. De uafhængige eksterne organer eller eksperter, der er omhandlet i stk. 1, litra b), udvælges, gives mandat og betales af Europa-Parlamentet. De skal være behørigt autoriseret til at revidere regnskaber i henhold til gældende ret i den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende eller er etablerede.
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal fremlægge eventuelle oplysninger, som de uafhængige organer eller eksperter måtte anmode om i forbindelse med deres revision.
5. De uafhængige organer eller eksperter underretter myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede om eventuel formodet ulovlig aktivitet, svig eller korruption, som kan skade Unionens økonomiske interesser. Myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede underretter de pågældende nationale kontaktpunkter herom.
Artikel 24
Almindelige bestemmelser om kontrol
1. Kontrollen af europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning foretages i fællesskab af myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og de kompetente medlemsstater.
2. Myndigheden skal kontrollere europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til denne forordning, navnlig hvad angår artikel 3, artikel 4, stk. 1, litra a), b) og d)-f), artikel 5, stk. 1, litra a)-e) og g), artikel 9, stk. 5 og 6, samt artikel 20, 21 og 22.
Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal kontrollere, om europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde overholder deres forpligtelser efter denne forordning vedrørende EU-midler i overensstemmelse med finansforordningen. Ved gennemførelsen af denne kontrol skal Europa-Parlamentet træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens økonomiske interesser.
3. Den i stk. 2 omhandlede kontrol, der foretages af myndigheden og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede, må ikke række ud over europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes overholdelse af deres forpligtelser i henhold til gældende national lovgivning, jf. artikel 14.
4. De europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde skal fremlægge alle oplysninger, som myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede, Revisionsretten, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) eller medlemsstaterne måtte anmode om, og som er nødvendige med henblik på at gennemføre de kontroller, de er ansvarlige for i henhold til denne forordning.
Efter anmodning og med henblik på kontrol med overholdelse af artikel 20 skal de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde forsyne myndigheden med oplysninger om bidrag fra individuelle medlemmer og disses identitet. Endvidere kan myndigheden, hvor det er relevant, kræve, at europæiske politiske partier forelægger underskrevne erklæringer fra medlemmer, der er valgt til en politisk forsamling, med henblik på kontrol med overholdelse af betingelsen fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b), første afsnit.
Artikel 25
Gennemførelse af og kontrol med EU-midler
1. Bevillingerne til finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde fastsættes i forbindelse med den årlige budgetprocedure og gennemføres i overensstemmelse med denne forordning og finansforordningen.
Betingelserne for bidrag og tilskud fastsættes af Europa-Parlamentets anvisningsberettigede i indkaldelsen af bidrag og indkaldelsen af forslag.
2. Kontrollen med midler modtaget via Den Europæiske Unions almindelige budget og anvendelsen heraf udøves i henhold til finansforordningen.
Kontrollen foretages desuden ved en årlig påtegning fra en ekstern og uafhængig revisor, jf. artikel 23, stk. 1.
3. Revisionsretten udøver sine revisionsbeføjelser i overensstemmelse med artikel 287 i TEUF.
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der modtager midler i henhold til denne forordning, fremlægger på Revisionsrettens anmodning alle dokumenter og oplysninger, som er nødvendige for, at Revisionsretten kan varetage sin opgave.
5. Afgørelsen eller aftalen om bidrag eller tilskud skal udtrykkeligt foreskrive, at Europa-Parlamentet og Revisionsretten på basis af indberetninger og kontrol på stedet skal foretage revision af europæiske politiske partier, der har modtaget et bidrag, eller europæiske politiske fonde, der har modtaget et tilskud via Den Europæiske Unions almindelige budget.
6. Revisionsretten og Europa-Parlamentets anvisningsberettigede eller ethvert andet eksternt organ, som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede har bemyndiget, kan udføre den nødvendige kontrol på stedet for at sikre, at udgifterne er lovlige, og at bestemmelserne i afgørelsen eller aftalen om bidrag eller tilskud gennemføres korrekt, og for europæiske politiske fondes vedkommende at arbejdsprogrammet eller foranstaltningen gennemføres korrekt. Det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond skal fremlægge alle dokumenter og oplysninger, der er nødvendige for at udføre denne opgave.
7. OLAF kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (17) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (18) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens økonomiske interesser, i forbindelse med bidrag eller tilskud ydet under denne forordning. Resultatet heraf kan eventuelt give anledning til, at Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer afgørelse om inddrivelse.
Artikel 26
Teknisk støtte
Al teknisk støtte ydet af Europa-Parlamentet til europæiske politiske partier ydes på grundlag af ligebehandlingsprincippet. Støtten tildeles på vilkår, der ikke er mindre favorable end de vilkår, der anvendes over for andre eksterne organisationer og foreninger, som kan få lignende støtte, og ydes mod regning og betaling.
Artikel 27
Sanktioner
1. I overensstemmelse med artikel 16 beslutter myndigheden at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond i registret som en sanktion i følgende situationer:
a)
når det pågældende parti eller den pågældende fond ved en retskraftig dom er dømt for at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
b)
når det efter procedurerne i artikel 10, stk. 2-5, er fastslået, at det eller den ikke længere overholder en eller flere af de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), c) og e), eller i artikel 3, stk. 2, eller
c)
når en medlemsstats anmodning om afregistrering på grundlag af alvorlig manglende overholdelse af betingelserne i henhold til national ret opfylder kravene i artikel 16, stk. 3, litra b).
2. Myndigheden pålægger finansielle sanktioner i følgende situationer:
a)
overtrædelser, der ikke kan kvantificeres
i)
i tilfælde af manglende overholdelse af kravene i artikel 9, stk. 5 eller 6
ii)
i tilfælde af manglende overholdelse af de indgåede forpligtelser og de oplysninger et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har fremlagt i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), b), og d)-f), samt til artikel 5, stk. 1, litra a), b), d) og e)
iii)
i tilfælde af, at listen over donorer og deres tilhørende donationer ikke er fremsendt i henhold til artikel 20, stk. 2, eller at donationer ikke er indberettet i henhold til artikel 20, stk. 3 og 4
iv)
hvor et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har tilsidesat de forpligtelser, der er fastsat i artikel 23, stk. 1, eller artikel 24, stk. 4
v)
når et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ved en dom er konstateret at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
vi)
når et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond på et tidspunkt bevidst har udeladt at fremlægge oplysninger eller bevidst har fremlagt ukorrekte eller misvisende oplysninger, eller hvis de organer, der i henhold til denne forordning er bemyndiget til at revidere eller foretage kontroller af modtagerne af midler fra Den Europæiske Unions almindelige budget, finder uregelmæssigheder i årsregnskaberne, som i henhold til de internationale regnskabsstandarder, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1606/2002, anses for at udgøre væsentlige udeladelser eller fejlagtige oplysninger vedrørende poster
b)
overtrædelser, der kan kvantificeres
i)
hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har modtaget donationer og bidrag, som i henhold til artikel 20, stk. 1 eller 5, ikke er tilladte, medmindre betingelserne fastsat i artikel 20, stk. 6, er opfyldt
ii)
i tilfælde af manglende overholdelse af kravene fastsat i artikel 21 og 22.
3. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede kan udelukke et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra at modtage fremtidige EU-midler i op til fem år, eller op til ti år i tilfælde af gentagelsestilfælde inden for en femårs periode, når det eller den er fundet skyldig i en af de overtrædelser, der er angivet i stk. 2, litra a), nr. v) og vi). Dette berører ikke Europa-Parlamentets anvisningsberettigedes beføjelser som fastsat i artikel 204n i finansforordningen.
4. Med henblik på stk. 2 og 3 pålægges et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond følgende finansielle sanktioner:
a)
I tilfælde af overtrædelser, der ikke kan kvantificeres, en fast procentdel af det årlige budget for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:
-
5 % eller
-
7,5 %, hvis der er tale om samvirkende overtrædelser, eller
-
20 %, hvis den pågældende overtrædelse er et gentagelsestilfælde, eller
-
en tredjedel af de ovenfor fastsatte procentsatser, hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond frivilligt har anmeldt overtrædelsen, før myndigheden officielt har indledt en undersøgelse, selv i tilfælde af samvirkende overtrædelser eller gentagelsestilfælde, og det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet passende korrigerende foranstaltninger
-
50 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond i det foregående år, når det eller den ved en dom er konstateret at have deltaget i ulovlige aktiviteter, der skader Unionens økonomiske interesser, jf. artikel 106, stk. 1, i finansforordningen
b)
i tilfælde af overtrædelser, der kan kvantificeres, en fast procentdel af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet i overensstemmelse med nedenstående skala, op til et maksimum på 10 % af årsbudgettet for det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond:
-
100 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb ikke overstiger 50 000 EUR, eller
-
150 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 50 000 EUR men ikke overstiger 100 000 EUR
-
200 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 100 000 EUR men ikke overstiger 150 000 EUR
-
250 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 150 000 EUR men ikke overstiger 200 000 EUR, eller
-
300 % af de beløb, der er modtaget eller ikke indberettet, hvis disse beløb er over 200 000 EUR, eller
-
en tredjedel af ovenfor anførte procentsatser, hvis det pågældende europæiske politiske parti eller den pågældende europæiske politiske fond frivilligt har anmeldt overtrædelsen, før myndigheden og/eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede officielt har indledt en undersøgelse, selv i tilfælde af sammenstød af overtrædelser eller gentagelsestilfælde, og det pågældende parti eller den pågældende fond har truffet passende korrigerende foranstaltninger.
Ved anvendelsen af de ovenfor anførte procentsatser betragtes hver(t) enkelt donation eller bidrag separat.
5. Såfremt et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond har begået samvirkende overtrædelser af denne forordning, pålægges kun den sanktion, der er fastsat for den mest alvorlige overtrædelse, medmindre andet fremgår af stk. 4, litra a).
6. De sanktioner, der er fastsat i denne forordning, er underlagt en forældelsesfrist på fem år fra den dato, hvor den pågældende overtrædelse blev begået, eller i tilfælde af fortsatte eller gentagne overtrædelser fra den dato, hvor disse overtrædelser ophørte.
Artikel 28
Samarbejde mellem myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne
1. Myndigheden, Europa-Parlamentets anvisningsberettigede og medlemsstaterne via de nationale kontaktpunkter skal udveksle oplysninger og holde hinanden regelmæssigt underrettet om anliggender vedrørende finansieringsbestemmelser, kontrol og sanktioner.
2. De skal også indgå aftale om den praktiske tilrettelæggelse af sådan informationsudveksling, herunder reglerne for videregivelse af fortrolige oplysninger eller beviser og for samarbejdet mellem medlemsstaterne.
3. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede underretter myndigheden om eventuelle revisionsresultater, der kan give anledning til sanktioner i henhold til artikel 27, stk. 2-4, med henblik på at give myndigheden mulighed for at træffe passende foranstaltninger.
4. Myndigheden underretter Europa-Parlamentets anvisningsberettigede om enhver afgørelse, den træffer vedrørende sanktioner, således at sidstnævnte får mulighed for at drage passende konsekvenser i henhold til finansforordningen.
Artikel 29
Korrigerende foranstaltninger og gode forvaltningsprincipper
1. Før der træffes endelig afgørelse om nogle af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 27, skal myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede give det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond mulighed for at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på situationen inden for en rimelig tidsfrist, som normalt ikke må overstige en måned. Myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal navnlig give mulighed for at rette skrive- og regnefejl, om nødvendigt fremlægge yderligere dokumenter eller oplysninger eller rette mindre fejl.
2. Hvis et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond ikke har truffet korrigerende foranstaltninger inden for den fastsatte tidsfrist som omhandlet i stk. 1, træffes der afgørelse om pålæggelse af passende sanktioner, jf. artikel 27.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse i forbindelse med de betingelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra b)-d), og artikel 3, stk. 2, litra c).
Artikel 30
Inddrivelser
1. På grundlag af myndighedens afgørelse om at slette et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond fra registret tilbagekalder eller ophæver Europa-Parlamentets anvisningsberettigede enhver igangværende afgørelse eller aftale om EU-finansiering, undtagen i det tilfælde der er fastsat i artikel 16, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og d). Den anvisningsberettigede inddriver endvidere alle EU-midler, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år.
2. Et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond, som er blevet pålagt en sanktion for en af overtrædelserne i artikel 27, stk. 1, og stk. 2, litra a), nr. v) og vi), opfylder af denne grund ikke længere betingelserne i artikel 18, stk. 2. Europa-Parlamentets anvisningsberettigede skal derfor ophæve aftalen eller afgørelsen om tilskud eller EU-midler i henhold til denne forordning og skal inddrive uberettiget udbetalte beløb i henhold til aftalen eller afgørelsen om bidrag eller tilskud, herunder eventuelle ikkeanvendte EU-midler fra tidligere år.
I tilfælde af sådan ophævelse begrænses betalinger fra Europa-Parlamentets anvisningsberettigede til de støtteberettigede omkostninger, det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske fond har afholdt frem til den dato, hvor afgørelsen om ophævelse træder i kraft.
Dette stykke finder også anvendelse på de tilfælde, der er omhandlet i artikel 16, stk. 2, litra c), og artikel 3, stk. 1, litra b) og d).
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 31
Forelæggelse af oplysning for borgerne
Under iagttagelse af artikel 21 og 22 og deres egne statutter og interne procedurer kan europæiske politiske partier i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet træffe alle passende foranstaltninger for at informere EU-borgerne om tilknytningen mellem nationale politiske partier og kandidater og de pågældende europæiske politiske partier.
Artikel 32
Gennemsigtighed
1. Europa-Parlamentet offentliggør efter bemyndigelse fra sin anvisningsberettigede eller fra myndigheden følgende på et dertil oprettet websted:
a)
navne på og statutter for alle registrerede europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde sammen med de dokumenter, der er indgivet som en del af ansøgningen om registrering i henhold til artikel 8 senest fire uger efter, at myndigheden har vedtaget sin afgørelse og derefter alle ændringer, der indberettes til myndigheden i henhold til artikel 9, stk. 5 og 6
b)
en liste over de ansøgninger, der ikke er blevet godkendt, sammen med de dokumenter, der er indgivet som en del heraf sammen med ansøgningen om registrering, jf. artikel 8 og begrundelsen for afslag, senest fire uger efter myndighedens vedtagelse af sin afgørelse
c)
en årsrapport med en oversigt over de beløb, der er udbetalt til hvert europæisk politisk parti og hver europæisk politisk fond, for hvert regnskabsår, i hvilket der er modtaget bidrag eller ydet tilskud via Den Europæiske Unions almindelige budget
d)
årsregnskaberne og de eksterne revisionsrapporter, jf. artikel 23, stk. 1, og for europæiske politiske fondes vedkommende de endelige rapporter om gennemførelsen af arbejdsprogrammer eller foranstaltninger
e)
navne på donorer og deres tilhørende donationer, som de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 2, 3 og 4, bortset fra donationer fra fysiske personer, hvis værdi ikke overstiger 1 500 EUR pr. år og pr. donor, idet disse indberettes som »mindre donationer«. Donationer fra fysiske personer til en årlig værdi, der overstiger 1 500 EUR og er mindre end eller lig med 3 000 EUR, offentliggøres ikke uden den pågældende donors forudgående skriftlige samtykke til offentliggørelsen heraf. Er der ikke givet sådant forudgående samtykke, indberettes sådanne donationer som »mindre donationer«. Den samlede sum af mindre donationer og antallet af donorer pr. kalenderår skal ligeledes offentliggøres
f)
de bidrag, der er omhandlet i artikel 20, stk. 7 og 8, som europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde har indberettet i medfør af artikel 20, stk. 2, herunder identiteten på de medlemspartier eller -organisationer, der ydede disse bidrag
g)
nærmere oplysninger om og begrundelse for endelige afgørelser, som myndigheden har truffet i medfør af artikel 27, herunder eventuelle udtalelser vedtaget af udvalget af uafhængige fremtrædende personer i henhold til artikel 10 og 11, under behørig hensyntagen til forordning (EF) nr. 45/2001
h)
detaljerne i og begrundelsen for en eventuel endelig afgørelse, som Europa-Parlamentets anvisningsberettigede har truffet i henhold til artikel 27
i)
en beskrivelse af den tekniske støtte til europæiske politiske partier, og
j)
Europa-Parlamentets evalueringsrapport om anvendelsen af denne forordning samt om de finansierede aktiviteter som omhandlet i artikel 38.
2. Europa-Parlamentet skal offentliggøre listen over juridiske personer, der er medlemmer af et europæisk politisk parti, som er vedlagt som bilag til partiets statut, jf. artikel 4, stk. 2, og ajourført i henhold til artikel 9, stk. 6, og det samlede antal individuelle medlemmer.
3. Personoplysninger offentliggøres ikke på webstedet omhandlet i stk. 1, medmindre disse personoplysninger offentliggøres i henhold til stk. 1, litra a), e) eller g).
4. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde forsyner i en offentligt tilgængelig databeskyttelseserklæring alle potentielle medlemmer og donorer med de oplysninger, der kræves i artikel 10 i direktiv 95/46/EF, og meddeler dem, at deres personoplysninger af revisions- og kontrolhensyn bliver behandlet af Europa-Parlamentet, myndigheden, OLAF, Revisionsretten, medlemsstaterne eller eksterne organer eller eksperter, som er bemyndiget af disse, og underretter dem om, at deres personoplysninger offentliggøres på det i stk. 1 omhandlede websted. I medfør af artikel 11 i forordning (EF) nr. 45/2001 inddrager Europa-Parlamentets anvisningsberettigede de samme oplysninger i indkaldelser af bidrag eller forslag som omhandlet i nærværende forordnings artikel 18, stk. 1.
Artikel 33
Beskyttelse af personoplysninger
1. Når myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer oprettet ved artikel 11 behandler personoplysninger i medfør af nærværende forordning, skal de overholde bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001. Med henblik på behandling af personoplysninger betragtes de som registeransvarlige i henhold til artikel 2, litra d), i nævnte forordning.
2. Når de europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, de medlemsstater, der har beføjelse til at udøve kontrol med spørgsmål om finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde i henhold til artikel 24, og de uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber i henhold til artikel 23, stk. 1, behandler personoplysninger i medfør af denne forordning, skal de overholde bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og de nationale bestemmelser i den henseende. Med henblik på behandling af personoplysninger betragtes de som registeransvarlige i henhold til artikel 2, litra d), i nævnte direktiv.
3. Myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer oprettet ved artikel 11 sikrer, at de personoplysninger, de indsamler i medfør af denne forordning, ikke bruges til andre formål end at sikre en lovlig, regelmæssig og gennemsigtig finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde og medlemskab af europæiske politiske partier. De sletter alle personoplysninger indsamlet til dette formål senest 24 måneder efter offentliggørelsen af de relevante dele i henhold til artikel 32.
4. De medlemsstater og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber, bruger udelukkende de personoplysninger, de modtager, til at kontrollere finansieringen af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde. De sletter disse personoplysninger i henhold til gældende national lovgivning efter overførsel i henhold til artikel 28.
5. Personoplysninger kan gemmes ud over de tidsfrister, der er fastlagt i stk. 3, eller som foreskrevet i gældende national lovgivning som omhandlet i stk. 4, hvis det er nødvendigt med henblik på retlige eller administrative procedurer i forbindelse med finansieringen af et europæisk politisk parti eller en europæisk politisk fond eller medlemskab af et europæisk politisk parti. Alle sådanne personoplysninger skal slettes senest en uge efter datoen for afslutning af de nævnte procedurer ved en endelig afgørelse, eller efter at eventuelle revisioner, appeller, søgsmål eller krav er tilendebragt.
6. De registeransvarlige, der er omhandlet i stk. 1 og 2, gennemfører de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, ændring eller ikkeautoriseret videregivelse og adgang, navnlig hvis behandlingen af sådanne oplysninger omfatter overførsel heraf gennem et netværk, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling.
7. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er ansvarlig for at overvåge og sikre, at myndigheden, Europa-Parlamentet og udvalget af uafhængige fremtrædende personer, der er oprettet ved artikel 11, overholder og værner om fysiske personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder i forbindelse med behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning. Uden at det berører muligheden for at gøre brug af et retsmiddel, kan den registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, hvis vedkommende finder, at retten til beskyttelse af vedkommendes personoplysninger er blevet krænket som følge af myndighedens, Europa-Parlamentets eller udvalgets behandling heraf.
8. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, medlemsstaterne og uafhængige organer eller eksperter, der er bemyndiget til at revidere regnskaber under denne forordning, er i henhold til national lovgivning ansvarlige for enhver skade, de måtte forårsage i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Medlemsstaterne skal sikre, at effektive, proportionelle og afskrækkende sanktioner pålægges for overtrædelser af denne forordning, af direktiv 95/46/EF og af de nationale bestemmelser, der vedtages i den henseende, navnlig svigagtig brug af personoplysninger.
Artikel 34
Retten til at blive hørt
Inden myndigheden eller Europa-Parlamentets anvisningsberettigede træffer en afgørelse, som kan have negativ indvirkning på rettighederne for et europæisk politisk parti, en europæisk politisk fond eller en ansøger som omhandlet i artikel 8, skal denne høre repræsentanter for det pågældende europæiske politiske parti, den pågældende europæiske politiske fond eller den pågældende ansøger. Myndigheden eller Europa-Parlamentet skal behørigt anføre begrundelsen for sin afgørelse.
Artikel 35
Klageadgang
Afgørelser, der træffes i henhold til denne forordning, kan indbringes for Den Europæiske Unions Domstol i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i TEUF.
Artikel 36
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 24. november 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 2, og artikel 8, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 37
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 38
Evaluering
Europa-Parlamentet offentliggør senest medio 2018 og efter høring af myndigheden en rapport om anvendelsen af denne forordning og om de finansierede aktiviteter. Rapporten skal om nødvendigt foreslå ændringer af statutten og finansieringssystemerne.
Inden udgangen af 2018 forelægger Kommissionen en rapport om anvendelsen af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag om ændring af denne forordning.
Artikel 39
Effektiv anvendelse
Medlemsstaterne træffer alle passende foranstaltninger for at sikre en effektiv anvendelse af denne forordning.
Artikel 40
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 2004/2003 ophæves med virkning fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Den finder dog stadig anvendelse på akter og forpligtelser vedrørende finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde for budgetårene 2014, 2015, 2016 og 2017.
Artikel 41
Ikrafttrædelse og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Kommissionen vedtager senest den 1. juli 2015 delegerede retsakter som omhandlet i artikel 7, stk. 2, og i artikel 8, stk. 3, litra a).
Denne forordning anvendes fra den 1. januar 2017. Den myndighed, som er omhandlet i artikel 6, oprettes dog senest den 1. september 2016. Europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde, der er registreret efter den 1. januar 2017, må kun ansøge om finansiering i henhold til denne forordning til aktiviteter, der påbegyndes i budgetåret 2018 eller senere.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2014.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1141/2014
ze dne 22. října 2014
o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 224 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
v souladu s řádným legislativním postupem (4),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 10 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a v čl. 12 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) se stanoví, že politické strany na evropské úrovni přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie.
(2)
V článcích 11 a 12 Listiny se stanoví, že právo na svobodu sdružování na všech úrovních, například v politických a občanských otázkách, a právo na svobodu projevu, které zahrnuje svobodu zastávat názory a přijímat a rozšiřovat informace nebo myšlenky bez zasahování veřejné moci a bez ohledu na hranice, jsou základními právy každého občana Unie.
(3)
Evropští občané by měli mít možnost využít těchto práv k plnohodnotné účasti na demokratickém životě Unie.
(4)
Skutečně nadnárodní evropské politické strany a k nim přidružené evropské politické nadace hrají rozhodující úlohu při formulování hlasu občanů na evropské úrovni tím, že propojí politiku na vnitrostátní a unijní úrovni.
(5)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace by měly být povzbuzovány a mělo by se jim napomáhat ve snahách o zajišťování silné vazby mezi evropskou občanskou společností a orgány Unie, zejména Evropským parlamentem.
(6)
Zkušenosti evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací z uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 (5), společně s usnesením Evropského parlamentu ze dne 6. dubna 2011 o uplatňování nařízení (ES) č. 2004/2003 (6), svědčí o nutnosti zlepšit právní a finanční rámec pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace a umožnit jim tak, aby se více zviditelnily a aby se z nich stali efektivně fungující aktéři mnohoúrovňového politického systému Unie.
(7)
Jako výraz uznání poslání, které vyplývá pro evropské politické strany ze Smlouvy o EU, a s cílem usnadnit jejich práci by měl být pro evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace zaveden zvláštní evropský právní status.
(8)
Za účelem registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a za účelem ukládání sankcí těmto stranám a nadacím by měl být zřízen Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“). Pro získání evropského právního statusu, z nějž vyplývá řada práv a povinností, by měla být nezbytná registrace. Úřad by měl být nezávislý, aby se předešlo jakémukoli možnému střetu zájmů.
(9)
Mělo by být stanoveno, jak mají evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace postupovat, aby získaly evropský právní status podle tohoto nařízení, a stejně tak by měly být stanoveny postupy a kritéria pro rozhodování o tom, zda tento evropský právní status přiznat. Je rovněž nezbytné stanovit postupy pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbude evropského právního statusu nebo jej ztratí či se ho vzdá.
(10)
Za účelem umožnění dohledu nad právními subjekty podléhajícími unijnímu i vnitrostátnímu právu by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) v souvislosti s fungováním rejstříku pro evropské politické strany a evropské politické nadace spravovaného úřadem (dále jen „rejstřík“), zejména pokud jde o údaje a podklady, které jsou v tomto rejstříku uchovávány. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a tvorbě aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(11)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o ustanovení o systému registračních čísel a zpřístupňování standardních výpisů z rejstříků úřadem třetím stranám na jejich žádost. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(12)
Evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které si přejí získat uznání jako takové na úrovni Unie na základě evropského právního statusu a obdržet veřejné finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by měly dodržovat určité zásady a splňovat určité podmínky. Zejména je nezbytné, aby evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace respektovaly hodnoty, na nichž je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(13)
Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo evropské politické nadace z důvodu nerespektování hodnot, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se mělo přijmout pouze v případě, že tyto hodnoty budou porušeny zjevným a závažným způsobem. Při přijetí rozhodnutí o zrušení registrace by měl úřad postupovat v plném souladu s Listinou.
(14)
Stanovy evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měly obsahovat několik základních ustanovení. Členské státy by měly být oprávněny stanovit, že stanovy evropských politických stran a evropských politických nadací, které zřídily své sídlo na jejich území, musí splňovat další požadavky za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nebudou v rozporu s tímto nařízením.
(15)
Úřad by měl pravidelně ověřovat, zda jsou podmínky a požadavky týkající se registrace evropských politických stran a evropských politických nadací dodržovány. Rozhodnutí o tom, zda jsou respektovány hodnoty, na nichž je Evropská unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, by se měla přijímat zvláštním postupem a po konzultaci s výborem nezávislých osobností.
(16)
Úřad je subjektem Unie ve smyslu článku 263 Smlouvy o fungování EU.
(17)
Nezávislost a transparentnost výboru nezávislých osobností by měla být zaručena.
(18)
Evropský právní status přiznaný evropským politickým stranám a jejich přidruženým nadacím by jim měl zajišťovat právní způsobilost a uznání ve všech členských státech. Tato právní způsobilost a uznání je ovšem neopravňuje k tomu, aby nominovaly kandidáty do vnitrostátních voleb či do voleb do Evropského parlamentu, ani aby se účastnily kampaní k referendům. Udělení takového či podobného oprávnění zůstává v pravomoci členských států.
(19)
Činnost evropských politických stran a evropských politických nadací by se měla řídit tímto nařízením, přičemž v záležitostech, které nejsou tímto nařízením upraveny, by se měla jejich činnost řídit příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členských států. Právní status evropské politické strany nebo evropské politické nadace by měl být upraven tímto nařízením a příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž má tato strana nebo nadace své sídlo (dále jen „členský stát sídla“). Členský stát sídla by měl mít možnost předem určit, které právní předpisy jsou příslušné, nebo může těmto stranám a nadacím ponechat možnost volby. Členský stát sídla by měl mít rovněž možnost stanovit další či dodatečné požadavky nad rámec požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně ustanovení o registraci a začlenění evropských politických stran a nadací jako takových do vnitrostátního správního a kontrolního systému a o uspořádání evropských politických stran a nadací a jejich stanovách, včetně otázky odpovědnosti, za předpokladu, že tyto dodatečné požadavky nejsou v rozporu s tímto nařízením.
(20)
Jako klíčový prvek evropského právního statusu by měla být evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím přiznána evropská právní subjektivita. Získání evropské právní subjektivity by mělo podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů členského státu sídla, zájmů žadatelů o evropský právní status (dále jen „žadatel“) a dotčených třetích stran. Zejména by jakákoli původní vnitrostátní právní subjektivita měla být přeměněna na evropskou právní subjektivitu, přičemž veškerá práva a povinnosti, jichž dřívější vnitrostátní právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový evropský právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je dále třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Členský stát sídla by měl mít možnost určit typy vnitrostátních právnických osob, jejichž právní subjektivita podle vnitrostátního práva se může přeměnit na evropskou právní subjektivitu, přičemž svůj souhlas s tím, aby tyto subjekty právní subjektivitu podle tohoto nařízení získaly, může udělit až poté, co budou poskytnuty přiměřené záruky, zejména pokud jde o legálnost stanov žadatele s ohledem na právní předpisy tohoto členského státu nebo o ochranu věřitelů či držitelů jiných práv ve vztahu k původní vnitrostátní právní subjektivitě.
(21)
Zánik evropské právní subjektivity by měl podléhat požadavkům a postupům na ochranu zájmů Evropské unie, členského státu, v němž mají evropské politické strany nebo evropské politické nadace své sídlo, zájmů jich samotných a zájmů jakýchkoliv dotčených třetích stran. Zejména pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace získá právní subjektivitu v souladu s právními předpisy členského státu sídla, mělo by to být považováno za přeměnu evropské právní subjektivity, přičemž veškerá práva a povinnosti, které dřívější evropský právní subjekt nabyl, by měly být převedeny na nový vnitrostátní právní subjekt. Má-li být těmto subjektům usnadněno pokračování v jejich činnosti, je třeba, aby existovaly záruky, které zamezí tomu, aby dotčené členské státy takovou přeměnu podmiňovaly omezujícími podmínkami. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace právní subjektivitu v členském státě sídla nezíská, měla by svou činnost ukončit v souladu s právem tohoto členského státu a v souladu s podmínkou vyžadující, že jejím cílem nebude zisk. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu by měly mít možnost s příslušným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady případných finančních sankcí.
(22)
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva a pokud se toto porušení bude týkat záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Evropská unie, měl by úřad na žádost dotčeného členského státu rozhodnout o uplatnění postupů stanovených tímto nařízením. Úřad by měl rovněž na žádost členského státu sídla rozhodnout o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku, pokud vážným způsobem nedodržuje příslušná ustanovení vnitrostátního práva v jakékoli jiné záležitosti.
(23)
Způsobilost pro financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měla omezit na evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace, které byly za takové uznány a získaly evropský právní status. Je nezbytné nejen zajistit, aby podmínky pro vytvoření evropské politické strany nebyly nepřiměřené, nýbrž aby tyto podmínky mohla snadno splnit i organizovaná, seriózní spojenectví politických stran či spojenectví fyzických osob nebo spojenectví politických stran a fyzických osob působící na nadnárodní úrovni. Zároveň je nezbytné stanovit přiměřená kritéria pro přidělování omezených prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, která objektivně prokáží evropské ambice evropských politických stran a skutečnou volební podporu těchto stran. Při stanovení těchto kritérií je nejvhodnější vycházet z výsledku voleb do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové musí podle tohoto nařízení účastnit a které jsou přesným ukazatelem úspěchu evropské politické strany u voličů. Kritéria by měla zohledňovat úlohu Evropského parlamentu spočívající v přímém zastupování občanů Unie a přisouzenou mu čl. 10 odst. 2 Smlouvy o EU, jakož i cíl evropských politických stran, jímž je účastnit se plnohodnotně na demokratickém životě Unie a stát se aktivními účastníky evropské zastupitelské demokracie, aby mohly účinně vyjadřovat názory, stanoviska a politickou vůli občanů Unie. Způsobilost k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se proto měla omezit jen na evropské politické strany, které jsou zastoupeny v Evropském parlamentu nejméně jedním ze svých členů, a na evropské politické nadace, které se o financování ucházejí prostřednictvím evropské politické strany, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním ze svých členů.
(24)
Pro zvýšení transparentnosti financování evropských politických stran a s cílem předejít možnému zneužívání pravidel financování by se na člena Evropského parlamentu, a to pouze pro účely financování, mělo pohlížet jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která by měla být tou stranou, k níž je přidružena jeho národní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
(25)
Je třeba stanovit postupy, jimiž by se měly řídit evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace při podávání žádosti o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i postupy, kritéria a pravidla, které musí být dodržovány při rozhodování o přiznání takového financování.
(26)
Některé druhy darů a příspěvků evropským politickým stranám a nadacím z jiných zdrojů, než je souhrnný rozpočet Evropské unie, by měly být zakázány nebo by se na ně měla vztahovat omezení, aby se zvýšila nezávislost, odpovědnost a kontrola evropských politických stran a nadací z jiných zdrojů. Jakékoli omezení volného pohybu kapitálu, které by z takových omezení mohlo vyplývat, je odůvodněno veřejným zájmem a je pro dosažení výše uvedených cílů nezbytně nutné.
(27)
Evropské politické strany by měly mít možnost financovat kampaně vedené v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, zatímco financování a omezení volebních výdajů stran a kandidátů v těchto volbách by mělo být upraveno předpisy jednotlivých členských států.
(28)
Evropské politické strany by neměly přímo ani nepřímo financovat jiné politické strany a zejména ne vnitrostátní politické strany či kandidáty. Evropské politické nadace by neměly přímo ani nepřímo financovat evropské ani vnitrostátní politické strany či kandidáty. Kromě toho by evropské politické strany a jejich přidružené evropské politické nadace neměly financovat kampaně k referendům. V těchto zásadách se odráží prohlášení č. 11 k článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství, připojené k závěrečnému aktu Smlouvy z Nice.
(29)
Pro rozdělování rozpočtových prostředků, které jsou každý rok k dispozici ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, by se měla stanovit zvláštní pravidla a postupy, a to jednak s ohledem na počet příjemců, a jednak s ohledem na podíl zvolených členů jednotlivých evropských politických stran, které jsou příjemci, a v širším pojetí i jejich přidružených evropských politických nadací, v Evropském parlamentu. Tato pravidla by měla zajišťovat plnou transparentnost, vedení účetnictví, audit a finanční kontrolu evropských politických stran a jejich přidružených evropských politických nadací a ukládání přiměřených sankcí, a to i pro případ, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace poruší hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU.
(30)
K zajištění dodržování závazků stanovených v tomto nařízení v souvislosti s financováním a s výdaji evropských politických stran a evropských politických nadací a v souvislosti s jinými záležitostmi je nezbytné zřídit účinné kontrolní mechanismy. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy by proto měly spolupracovat a vyměňovat si všechny nezbytné informace. Podporovat je třeba i vzájemnou spolupráci orgánů členských států, aby se zajistila účinná a účelná kontrola dodržování závazků vyplývajících z příslušných vnitrostátních předpisů.
(31)
Má-li se zajistit účinné, přiměřené a jednotné dodržování povinností souvisejících s činností evropských politických stran a evropských politických nadací, je nezbytné stanovit jasný, silný a odrazující systém sankcí. Tento systém by měl rovněž respektovat zásadu ne bis in idem, podle níž nelze totéž protiprávní jednání trestat dvakrát. Dále je nezbytné vymezit úlohu úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu, pokud jde o kontrolu a ověřování dodržování tohoto nařízení orgány členských států, jakož i mechanismy pro spolupráci mezi nimi.
(32)
Za účelem zvýšení evropského politického povědomí občanů a prosazování transparentnosti evropského volebního procesu mohou evropské politické strany během voleb do Evropského parlamentu informovat občany o vazbách mezi nimi a jejich přidruženými vnitrostátními politickými stranami a kandidáty.
(33)
Z důvodů transparentnosti a s cílem posílit kontrolu a demokratické skládání účtů evropských politických stran a evropských politických nadací by měly být zveřejňovány informace, které jsou považovány za závažný veřejný zájem, zejména informace o jejich stanovách, členství, účetních závěrkách, dárcích a darech, příspěvcích a grantech ze souhrnného rozpočtu Evropské unie, jakož i informace týkající se rozhodnutí úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu o registraci, financování a sankcích. Vytvoření právního rámce pro zajištění veřejné dostupnosti těchto informací je nejúčinnějším prostředkem k vytvoření rovných podmínek a spravedlivé soutěže politických sil a k udržení otevřeného, transparentního a demokratického legislativního a volebního procesu, a tím k posílení důvěry občanů a voličů v evropskou zastupitelskou demokracii a v širším pojetí k předcházení korupci a zneužívání moci.
(34)
V souladu se zásadou proporcionality by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob neměla vztahovat na dary nepřesahující svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce. Mimoto by se povinnost zveřejňovat totožnost fyzických osob bez předchozího písemného souhlasu dárce neměla vztahovat ani na dary v hodnotě od 1 500 EUR do 3 000 EUR za rok. Tyto limity představují přiměřenou rovnováhu mezi základním právem na ochranu osobních údajů na jedné straně a legitimním zájmem veřejnosti na transparentnosti financování evropských politických stran a nadací, která je z hlediska předcházení korupce ve vztahu k financování politických stran a nadací uváděna v mezinárodních doporučeních, na straně druhé. Zveřejňování darů přesahujících svou hodnotou 3 000 EUR za rok od jednoho dárce by mělo umožňovat účinnou veřejnou kontrolu a dohled nad vztahy mezi dárci a evropskými politickými stranami. Stejně tak by v souladu se zásadou proporcionality měly být informace o darech zveřejňovány jednou ročně, s výjimkou období předvolebních kampaní do Evropského parlamentu nebo darů přesahujících svou hodnotou 12 000 EUR, u nichž by ke zveřejnění mělo dojít neprodleně.
(35)
Toto nařízení dodržuje základní práva a respektuje zásady zakotvené v Listině, zejména v článcích 7 a 8, v nichž je stanoveno, že každý má právo na respektování svého soukromého života a na ochranu osobních údajů, které se ho týkají, a musí být prováděno při plném respektování těchto práv a zásad.
(36)
Na zpracovávání osobních údajů úřadem, Evropským parlamentem a výborem složeným z nezávislých významných osobností se při uplatňování tohoto nařízení použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (8).
(37)
Na zpracování osobních údajů se při uplatňování tohoto nařízení použije směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (9).
(38)
V zájmu právní jistoty je vhodné vysvětlit, že úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, vnitrostátní orgány příslušné k provádění kontroly aspektů financování evropských politických stran a evropských politických nadací, a další dotčené třetí strany, o nichž se zmiňuje nebo které stanoví toto nařízení, jsou správci údajů ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001 nebo směrnice 95/46/ES. Rovněž je nezbytné upřesnit maximální lhůtu, po kterou mohou uchovávat osobní údaje shromážděné pro účely zajištění zákonnosti, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství v evropských politických stranách. Jakožto správci údajů mají úřad, Evropský parlament, evropské politické strany a evropské politické nadace, příslušné vnitrostátní orgány a příslušné třetí strany přijmout všechna odpovídající opatření ke splnění povinností stanovených nařízením (ES) č. 45/2001 a směrnice 95/46/ES, zejména povinností týkajících se zákonnosti zpracování osobních údajů, bezpečnosti zpracování, poskytování informací a práv subjektů údajů na přístup ke svým osobním údajům a na opravu a výmaz těchto údajů.
(39)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se použijí ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany by měly v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva odpovídat za škody, které způsobí. Členské státy by kromě toho měly zajistit, aby se na příslušné vnitrostátní orgány nebo příslušné třetí strany vztahovaly odpovídající sankce za porušení tohoto nařízení.
(40)
Technická podpora poskytovaná Evropským parlamentem evropským politickým stranám by se měla řídit zásadou rovného zacházení, měla by být odpovídající a poskytována za úhradu a měly by se o ní podávat pravidelné veřejně přístupné zprávy.
(41)
Hlavní informace o uplatňování tohoto nařízení by měly být veřejnosti dostupné na zvláštní internetové stránce.
(42)
Soudní kontrola, k níž je příslušný Soudní dvůr Evropské unie, pomůže zajistit správné uplatňování tohoto nařízení. Rovněž by měla být přijata ustanovení, která evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím umožní, aby byly vyslechnuty a aby přijaly nápravná opatření, dříve než jim bude uložena sankce.
(43)
Členské státy by měly zajistit zavedení vnitrostátních opatření, která podpoří účinné uplatňování tohoto nařízení.
(44)
Členské státy by měly mít dostatek času na přijetí opatření zajišťujících hladké a účinné uplatňování tohoto nařízení. Mělo by být stanoveno přechodné období mezi vstupem tohoto nařízení v platnost a začátkem jeho uplatňování.
(45)
Byl konzultován Evropský inspektor ochrany údajů, který k dané problematice vydal stanovisko (10).
(46)
Nařízení (ES) č. 2004/2003 by mělo být zrušeno vzhledem k potřebě významných změn a doplnění v pravidlech a postupech, které se v současnosti používají na politické strany a nadace na úrovni Unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví podmínky, jimiž se řídí status a financování politických stran na evropské úrovni (dále jen „evropské politické strany“) a politických nadací na evropské úrovni (dále jen „evropské politické nadace“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„politickou stranou“ sdružení občanů:
-
které sleduje politické cíle a
-
které je buď uznáno, nebo zřízeno v souladu s právním řádem alespoň jednoho členského státu;
2)
„politickým spojenectvím“ strukturovaná spolupráce mezi politickými stranami nebo občany;
3)
„evropskou politickou stranou“ politické spojenectví, které sleduje politické cíle a je zaregistrováno v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení u Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace zřízeného článkem 6;
4)
„evropskou politickou nadací“ subjekt, který je formálně přidružen k některé evropské politické straně, je zaregistrován u úřadu v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, a svou činností, kterou vyvíjí v rámci cílů a hodnot, jež sleduje Unie, podporuje a doplňuje cíle své evropské politické strany plněním jednoho nebo více těchto úkolů:
a)
sleduje diskusi o otázkách evropské veřejné politiky a procesu evropské integrace, analyzuje ji a přispívání k ní;
b)
vyvíjí činnost související s otázkami evropské veřejné politiky, jako je pořádání a podpora seminářů, školení, konferencí a studií této problematiky mezi příslušnými zúčastněnými stranami, včetně organizací mládeže a dalších zástupců občanské společnosti;
c)
rozvíjí spolupráci za účelem podpory demokracie, a to i ve třetích zemích;
d)
slouží jako rámec, v němž mohou na evropské úrovni společně pracovat vnitrostátní politické nadace, členové akademické obce a další příslušní účastníci;
5)
„regionálním parlamentem“ nebo „regionálním shromážděním“ subjekt, jehož členové buď mají volební mandát v některém regionu, nebo se politicky zodpovídají volenému shromáždění;
6)
„financováním ze souhrnného rozpočtu Evropské unie“ grant udělený podle hlavy VI části první nebo příspěvek udělený v souladu s hlavou VIII části druhé nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) („finanční nařízení“);
7)
„darem“ nabídka hotovosti, nabídka nepeněžních darů, poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností nebo jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotyčnou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší než tržní, s výjimkou členských příspěvků a běžných politických činností, které jednotlivci vykonávají na dobrovolném základě;
8)
„členským příspěvkem“ platba v hotovosti, včetně členských poplatků, nebo nepeněžní příspěvky či poskytnutí zboží či služeb (včetně zápůjček) nebo provedení činností či jiných transakcí, které představují hospodářskou výhodu pro dotčenou evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci, za cenu nižší, než je tržní, jsou-li evropské politické straně nebo evropské politické nadaci poskytnuty jedním z jejích členů, s výjimkou běžných politických činností, které jednotliví členové vykonávají na dobrovolném základě;
9)
„ročním rozpočtem“ pro účely článku 20 a 27 celková výše výdajů v daném roce vykázaná v ročních účetních závěrkách dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
10)
„vnitrostátním kontaktním místem“ jedno z kontaktních míst zřízených pro vyřizování záležitostí spojených s ústřední databází vyloučených zájemců a uchazečů uvedenou v článku 108 finančního nařízení a článku 144 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (12), nebo jakékoli jiné osoby, které příslušné orgány členských států určí, aby zajišťovaly výměnu informací o uplatňování tohoto nařízení;
11)
„sídlem“ místo, v němž se nachází ústředí příslušné evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
12)
„souběžnými protiprávními jednáními“ dvě nebo více protiprávních jednání, k nimž došlo v rámci téhož protizákonného činu;
13)
„opakovaným protiprávním jednáním“ protiprávní jednání, kterého se dopustila osoba, jíž byl v posledních pěti letech uložen trest za stejný typ protiprávního jednání.
KAPITOLA II
STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 3
Podmínky registrace
1. Politické spojenectví může žádat o registraci jako evropská politická strana za těchto podmínek:
a)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
b)
spojenectví nebo jeho členové musí být alespoň v jedné čtvrtině členských států zastoupeno členy Evropského parlamentu, vnitrostátních parlamentů, regionálních parlamentů nebo regionálních shromáždění, nebo
spojenectví nebo jeho členové obdrželi alespoň v jedné čtvrtině členských států nejméně tři procenta hlasů odevzdaných v každém z nich při posledních volbách do Evropského parlamentu;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, na kterých je založena Unie, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
spojenectví nebo jeho členové se zúčastnili voleb do Evropského parlamentu nebo veřejně vyjádřili úmysl zúčastnit se příštích voleb do Evropského parlamentu; a
e)
jeho cílem nesmí být zisk.
2. Žadatel je oprávněn podat žádost o registraci jako evropská politická nadace za těchto podmínek:
a)
musí být přidružen k evropské politické straně registrované v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení;
b)
musí mít sídlo v některém členském státě, jež je uvedeno v jeho stanovách;
c)
musí respektovat, zejména ve svém programu a ve své činnosti, hodnoty, na kterých je založena Evropská unie a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o EU, a sice úctu k lidské důstojnosti, svobodu, demokracii, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin;
d)
jeho cíle musí doplňovat cíle té evropské politické strany, k níž je oficiálně přidružen;
e)
členové jeho řídícího orgánu musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států; a
f)
jeho cílem nesmí být zisk.
3. Evropská politická strana může mít pouze jednu formálně přidruženou evropskou politickou nadaci. Každá evropská politická strana a přidružená evropská politická nadace musí zajistit, aby bylo provedeno oddělení jejich struktur běžného řízení, řídících struktur a finančního účetnictví.
Článek 4
Řízení evropských politických stran
1. Stanovy evropské politické strany musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
politický program, který stanoví její účel a cíle;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. e) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
případně název přidružené politické nadace a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek; a
g)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické strany.
2. Stanovy evropské politické strany musí obsahovat ustanovení týkající se vnitrostranického uspořádání a upravující alespoň:
a)
podmínky pro přijímání, odstoupení a vyloučení jejích členů, přičemž seznam členských stran je připojen ke stanovám;
b)
práva a povinnosti spojené se všemi druhy členství a příslušná hlasovací práva;
c)
pravomoci, povinnosti a složení jejích řídících orgánů a kritéria pro výběr kandidátů do každého z nich, včetně podmínek pro jejich jmenování a odvolání;
d)
její vnitřní rozhodovací procesy, zejména postup při hlasování a požadavky na usnášeníschopnost;
e)
její přístup k transparentnosti, zejména ve vztahu k účetnictví, závěrkám a darům, důvěrnosti a ochraně osobních údajů; a
f)
vnitřní postup pro změny jejích stanov.
3. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 5
Řízení evropských politických nadací
1. Stanovy evropské politické nadace musí být v souladu s příslušnými právními předpisy členského státu, v němž má tato strana své sídlo, a musí obsahovat ustanovení upravující alespoň:
a)
její název a logo, které musí být jasně odlišitelné od kterékoli jiné existující evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
b)
adresu jejího sídla;
c)
popis jejího účelu a cílů, které musí být slučitelné s úkoly uvedenými v čl. 2 bodu 4;
d)
prohlášení v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. f) o tom, že jejím cílem není zisk;
e)
název evropské politické strany, k níž je přímo přidružena, a popis formálního vztahu mezi nimi;
f)
seznam jejích orgánů, v němž jsou uvedeny pravomoci, povinnosti a složení těchto orgánů, včetně způsobu jmenování a odvolávání členů a vedoucích činitelů těchto orgánů;
g)
její administrativní a finanční uspořádání a postupy, uvádějící zejména orgány a funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech a pravidla o vypracovávání, schvalování a ověřování ročních účetních závěrek;
h)
vnitřní postup, jímž se mění její stanovy; a
i)
vnitřní postupy použitelné v případě jejího dobrovolného rozpuštění jako evropské politické nadace.
2. Členský stát sídla může v souvislosti se stanovami stanovit další požadavky za předpokladu, že nejsou v rozporu s tímto nařízením.
Článek 6
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
1. Zřizuje se Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „úřad“) pro účely registrace a kontroly evropských politických stran a evropských politických nadací a pro účely ukládání sankcí těmto stranám a nadacím podle tohoto nařízení.
2. Úřad má právní subjektivitu. Je nezávislý a své úkoly vykonává v plném souladu s tímto nařízením.
Úřad rozhoduje o registraci a zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace v souladu s postupy a podmínkami stanovenými v tomto nařízení. Úřad mimoto pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se jejich řízení podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g).
Ve svých rozhodnutích úřad plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Úřad je zastupován ředitelem, který přijímá veškerá rozhodnutí jménem úřadu.
3. Ředitele úřadu jmenují na období pěti let bez možnosti opětovného jmenování Evropský parlament, Rada a Komise (společně dále jen „orgán oprávněný ke jmenování“) společnou dohodou na základě návrhů, které po otevřené výzvě k přihlášení kandidátů předloží výběrová komise složená z generálních tajemníků těchto tří orgánů.
Ředitel Úřadu je vybrán na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmí být členem Evropského parlamentu, vykonávat jakýkoliv volený mandát ani být současným či bývalým zaměstnancem evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Vybraný ředitel nesmí být ve střetu zájmů mezi povinnostmi ředitele úřadu a jeho dalšími úředními povinnostmi, zejména ve vztahu k uplatňování tohoto nařízení.
Ředitel, který odstoupil, odešel do důchodu, byl odvolán nebo zemřel, je nahrazen novým ředitelem, jehož jmenování proběhne stejným postupem.
V případě pravidelné obměny nebo dobrovolného odstoupení zůstává ředitel ve funkci, dokud se jeho nástupce neujme funkce.
Pokud ředitel úřadu již nesplňuje podmínky nezbytné pro výkon svých povinností, může být odvolán společnou dohodou nejméně dvou ze tří orgánů uvedených v prvním pododstavci a na základě zprávy, kterou vypracuje výběrová komise uvedená v prvním pododstavci z vlastního podnětu nebo na žádost kteréhokoli z uvedených tří orgánů.
Ředitel úřadu vykonává své pracovní povinnosti nezávisle. Při jednání jménem úřadu ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Ředitel úřadu se zdrží jednání, které je neslučitelné s povahou jeho povinností.
Evropský parlament, Rada a Komise vykonávají společně ve vztahu k řediteli pravomoci, které služební řád úředníků Unie (a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie), stanovený v nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (13), svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování. Aniž jsou dotčena rozhodnutí o jmenování či odvolání, uvedené tři orgány se mohou dohodnout na tom, že některé nebo všechny zbývající pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování může vykonávat jeden z těchto tří orgánů.
Orgán oprávněný ke jmenování může ředitele pověřit i jinými úkoly, a to za předpokladu, že jsou tyto úkoly slučitelné s pracovní náplní vyplývající z plnění povinností ředitele úřadu a nepovedou ke střetu zájmů ani neohrozí plnou nezávislost ředitele.
4. Úřad se fyzicky nachází v Evropském parlamentu, což mu umožňuje využívat potřebné kancelářské prostory a zařízení administrativní podpory.
5. Řediteli úřadu jsou nápomocni zaměstnanci jednoho či více orgánů Unie. Při pracovní činnosti vykonávané pro úřad se tito zaměstnanci řídí výhradně pokyny ředitele úřadu.
Výběr zaměstnanců nesmí vést ke střetu zájmů mezi povinnostmi, jež vyplývají z jejich práce vykonávané pro úřad, a jinými úředními povinnostmi. Tito zaměstnanci se zdržují jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
6. Úřad uzavírá s Evropským parlamentem a v případě potřeby i s dalšími orgány správní dohody o opatřeních nezbytných pro plnění jeho úkolů, zejména dohody týkající se poskytování zaměstnanců, služeb a podpory podle odstavců 4, 5 a 8.
7. Prostředky na financování výdajů úřadu jsou v souhrnném rozpočtu Evropské unie uvedeny v samostatné hlavě oddílu Evropský parlament. Prostředky jsou vyčleněny ve výši, která zajistí řádné a nezávislé fungování úřadu. Návrh rozpočtového plánu úřadu předloží ředitel Evropskému parlamentu a zveřejní jej. Evropský parlament pověří těmito povinnostmi schvalující osoby ve věci těchto prostředků ředitele úřadu.
8. Na úřad se vztahuje nařízení Rady č. 1 (14).
Překladatelské služby potřebné pro fungování úřadu a rejstříku zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
9. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu sdílejí veškeré informace nezbytné pro plnění svých povinností podle tohoto nařízení.
10. Ředitel předkládá každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o činnosti úřadu.
11. Soudní dvůr Evropské unie provádí v souladu s článkem 263 Smlouvy o fungování EU přezkum legality rozhodnutí úřadu a v souladu s články 268 a 340 Smlouvy o fungování EU má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody způsobené úřadem. Pokud úřad v rozporu s tímto nařízením rozhodnutí nepřijme, může být u Soudního dvora Evropské unie podána žaloba na nečinnost v souladu s článkem 265 Smlouvy o fungování EU.
Článek 7
Rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací
1. Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací. Informace uvedené v rejstříku musí být v souladu s článkem 32 dostupné na internetu.
2. K zajištění řádného fungování rejstříku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení, pokud jde o:
a)
údaje a podklady v držení úřadu, uchovávané v rejstříku, které zahrnují stanovy evropských politických stran či evropských politických nadací, jakékoli další dokumenty, jež byly přiloženy k žádosti o registraci podle čl. 8 odst. 2, dokumenty přijaté v souladu s čl. 15 odst. 2 od členského státu sídla, a informace o totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g);
b)
dokumenty z rejstříku uvedené v písmenu a) tohoto odstavce, v jejichž případě je rejstřík příslušný k osvědčování zákonnosti určované úřadem v souladu s jeho pravomocemi podle tohoto nařízení. Úřad není příslušný k ověřování toho, zda evropská politická strana či evropská politická nadace dodržuje povinnosti či požadavky, které těmto stranám či nadacím v souladu s články 4 a 5 a čl. 14 odst. 2 ukládá členský stát sídla, a které jsou nad rámec povinností a požadavků stanovených tímto nařízením.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů upřesní systém registračních čísel, který bude v rejstříku uplatňován, a standardní podobu výpisu z rejstříku, který bude na žádost poskytován třetím osobám, včetně obsahu dopisů a dokumentů. Tyto výpisy nesmí zahrnovat žádné osobní údaje kromě totožnosti osob působících v orgánech nebo vykonávajících funkce s pravomocí zastupování v administrativních, finančních a právních záležitostech, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. f) a čl. 5 odst. 1 písm. g). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 37.
Článek 8
Žádost o registraci
1. Žádost se podává u úřadu. Žádost o registraci evropské politické nadace se podává pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je žadatel formálně přidružen.
2. K žádosti se přiloží:
a)
doklady o tom, že žadatel splňuje podmínky stanovené v článku 3, včetně standardního formálního prohlášení v podobě uvedené v příloze;
b)
stanovy strany nebo nadace obsahující ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5, včetně příslušných příloh a případně prohlášení členského státu sídla podle čl. 15 odst. 2.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 a v rámci příslušných ustanovení tohoto nařízení za účelem:
a)
stanovení doplňujících údajů nebo podkladů ve vztahu k odstavci 2, které jsou nezbytné pro to, aby mohl úřad v plném rozsahu plnit své úkoly podle tohoto nařízení spojené se správou rejstříku;
b)
pozměnění standardního formálního prohlášení uvedeného v příloze tohoto nařízení, pokud jde o konkrétní údaje, které v případě potřeby vyplní žadatel, s cílem zajistit shromáždění dostatečných údajů o signatáři, jeho mandátu a evropské politické straně nebo evropské politické nadaci, kterou na základě svého pověření zastupuje pro účely tohoto prohlášení.
4. Dokumentace předložená úřadu jako součást žádosti se bezodkladně zveřejní na internetových stránkách podle článku 32.
Článek 9
Posouzení žádosti a rozhodnutí úřadu
1. Úřad žádost posoudí a určí, zda žadatel splňuje podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a zda stanovy obsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
2. Úřad přijme rozhodnutí o registraci žadatele, ledaže žadatel nesplní podmínky pro registraci stanovené v článku 3 nebo že stanovy neobsahují ustanovení požadovaná podle článků 4 a 5.
Úřad své rozhodnutí o registraci žadatele zveřejní do jednoho měsíce od obdržení žádosti o registraci nebo, pokud se použijí postupy podle čl. 15 odst. 4, do čtyř měsíců od obdržení žádosti o registraci.
Je-li žádost neúplná, úřad žadatele neprodleně vyzve, aby doplnil požadované informace. Lhůta stanovená ve druhém pododstavci začíná běžet až ode dne, kdy úřad obdrží úplnou žádost.
3. Standardní formální prohlášení uvedené v čl. 8 odst. 2 písm. a) se považuje za dostatečné pro to, aby se úřad ujistil, že žadatel splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo případně podmínky stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. c).
4. Rozhodnutí úřadu o registraci žadatele je zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie společně se stanovami dotčené strany či nadace. Rozhodnutí úřadu o zamítnutí registrace žadatele se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním tohoto zamítnutí.
5. Veškeré změny dokumentů nebo stanov předložených jako součást žádosti o registraci v souladu s čl. 8 odst. 2 se oznámí úřadu, který postupem podle čl. 15 odst. 2 a 4 registraci obdobně aktualizuje.
6. Aktualizovaný seznam členských stran evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2, se každoročně zasílá úřadu. Změny, které mohou mít za následek, že evropská politická strana již nesplňuje podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 1 písm. b), musí být úřadu oznámeny do čtyř týdnů od jejich provedení.
Článek 10
Ověřování a plnění podmínek a požadavků pro registraci
1. Aniž je dotčen postup stanovený v odstavci 3, úřad pravidelně ověřuje, zda registrované evropské politické strany a evropské politické nadace nadále splňují podmínky pro registraci stanovené v článku 3 a ustanovení týkající se řízení uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a v čl. 5 odst. písm. a) až e) a písm. g).
2. Pokud úřad shledá, že již není splněna některá z podmínek pro registraci nebo některé ustanovení týkající se řízení podle odstavce 1, s výjimkou podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), uvědomí o této skutečnosti dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci.
3. Evropský parlament, Rada nebo Komise může úřad požádat, aby ověřil, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c). V tom případě a v případě uvedeném v čl. 16 odst. 3 písm. a) úřad požádá výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 o stanovisko k dané věci. Výbor vydá stanovisko do dvou měsíců.
Zjistí-li úřad skutečnosti, které mohou vyvolat pochybnosti o tom, zda určitá evropská politická strana nebo evropská politická nadace splňuje podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), informuje Evropský parlament, Radu a Komisi, aby kterýkoli z těchto orgánů mohl podat žádost o ověření uvedenou v prvním pododstavci. Aniž je dotčen první pododstavec, Evropský parlament, Rada a Komise oznámí, zda tak hodlají učinit, do dvou měsíců od obdržení této informace.
Postupy podle prvního a druhého pododstavce se nezahajují v období do dvou měsíců před volbami do Evropského parlamentu.
S ohledem na stanovisko výboru úřad rozhodne o zrušení registrace dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Rozhodnutí úřadu musí být řádně odůvodněno.
Rozhodnutí o zrušení registrace z důvodu neplnění podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) může úřad přijmout pouze v případě zjevného a závažného porušení těchto podmínek. Použije se na něj postup uvedený v odstavci 4.
4. Rozhodnutí o zrušení registrace evropské politické strany nebo nadace z důvodu zjevného a závažného porušení podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) nebo v čl. 3 odst. 2 písm. c) úřad oznámí Evropskému parlamentu a Radě. Rozhodnutí vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud Evropský parlament a Rada nevznesou ve lhůtě tří měsíců od oznámení rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada úřad uvědomí, že nevznesou námitky. Pokud Evropský parlament a Rada námitky vznesou, zůstane evropská politická strana či nadace registrovaná.
Evropský parlament a Rada mohou vznést námitky proti rozhodnutí pouze z důvodů souvisejících s posouzením plnění podmínek pro registraci stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace musí být informována o tom, že proti rozhodnutí úřadu o zrušení registrace byly vzneseny námitky.
Evropský parlament a Rada přijmou stanovisko podle svých pravidel pro rozhodování stanovených v souladu se Smlouvami. Námitky musí být řádně odůvodněny a zveřejněny.
5. Rozhodnutí úřadu o zrušení registrace evropské politické strany či evropské politické nadace, proti němuž nebyly vzneseny námitky postupem podle odstavce 4, se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie společně s podrobným odůvodněním zrušení registrace a vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění.
6. Evropská politická nadace automaticky pozbývá svého statusu evropské politické nadace, jestliže je evropská politická strana, k níž je přidružena, vymazána z rejstříku
Článek 11
Výbor nezávislých významných osobností
1. Zřizuje se výbor nezávislých významných osobností (dále jen „výbor“). Výbor se skládá z šesti členů, přičemž Evropský parlament, Rada a Komise jmenují po dvou členech. Členové výboru jsou vybráni na základě svých osobních a odborných kvalit. Nesmějí být členy Evropského parlamentu, Rady ani Komise, vykonávat jakýkoliv volený mandát, být úředníky nebo zaměstnanci Evropské unie ani současnými či bývalými zaměstnanci evropské politické strany nebo evropské politické nadace.
Členové výboru vykonávají své povinnosti nezávisle. Nevyžadují ani nepřijímají pokyny od žádného orgánu nebo vlády ani od jiné instituce či subjektu. Zdržují se jednání, které je neslučitelné s povahou jejich povinností.
Výbor se obměňuje po každých volbách do Evropského parlamentu, a to do šesti měsíců od jeho prvního zasedání. Mandát členů nelze obnovit.
2. Výbor přijme svůj jednací řád. Členové výboru si v souladu se svým jednacím řádem zvolí ze svého středu předsedu. Sekretariát a finanční prostředky pro výbor poskytuje Evropský parlament. Sekretariát výboru se řídí výhradně pokyny výboru.
3. Výbor na žádost úřadu vydává stanovisko ve věci možného zjevného a závažného porušení hodnot, uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. c) a v čl. 3 odst. 2 písm. c), na kterých je Unie založena, ze strany evropské politické strany nebo evropské politické nadace. Za tímto účelem může výbor požádat úřad, oddělení Evropského parlamentu, dotčenou evropskou politickou stranu či evropskou politickou nadaci, jiné politické strany, politické nadace a další zúčastněné strany o jakýkoli příslušný dokument či doklad a může požádat o vyslechnutí jejich zástupců.
Ve svých stanoviscích výbor plně zohledňuje základní právo - svobodu sdružování a potřebu zajistit pluralismus politických stran v Evropě.
Stanoviska výboru se neprodleně zveřejní.
KAPITOLA III
PRÁVNÍ STATUS EVROPSKÝCH POLITICKÝCH STRAN A EVROPSKÝCH POLITICKÝCH NADACÍ
Článek 12
Právní subjektivita
Evropské politické strany a evropské politické nadace mají evropskou právní subjektivitu.
Článek 13
Právní uznání a způsobilost k právním úkonům
Evropské politické strany a evropské politické nadace jsou právně uznány a mají způsobilost k právním úkonům ve všech členských státech.
Článek 14
Použitelné právo
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace se řídí tímto nařízením.
2. Pokud jde o záležitosti, jež jsou upraveny tímto nařízením pouze částečně, nebo záležitosti, které tímto nařízením upraveny nejsou, řídí se evropské politické strany a evropské politické nadace v případě aspektů, které v něm nejsou upraveny, příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva členského státu, v němž mají sídlo.
Činnosti, které vykonávají evropské politické strany a evropské politické nadace v jiných členských státech, se řídí příslušnými vnitrostátními právními předpisy těchto členských států.
3. Pokud jde o záležitosti, které nejsou upraveny tímto nařízením nebo příslušnými ustanoveními podle odstavce 2, nebo o záležitosti, které jsou jimi upraveny pouze částečně, řídí se evropská politická strana a evropská politická nadace v případě aspektů, které v nich nejsou upraveny, svými stanovami.
Článek 15
Nabytí evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabývá evropské právní subjektivity ke dni, kdy je rozhodnutí úřadu o její registraci zveřejněno v souladu s článkem 9 v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Pokud tak žádá členský stát, v němž má žadatel o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace sídlo, je k žádosti předložené v souladu s článkem 8 přiloženo prohlášení vydané tímto členským státem osvědčující, že žadatel splňuje veškeré příslušné vnitrostátní požadavky týkající se žádosti a že jeho stanovy jsou v souladu s použitelným právem podle čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce.
3. Pokud má žadatel právní subjektivitu podle právních předpisů členského státu, nabytí evropské právní subjektivity tento členský stát považuje za přeměnu vnitrostátní právní subjektivity na evropskou právní subjektivitu. Evropská právní subjektivita zachovává v plném rozsahu dřívější práva a povinnosti spojené s předchozí vnitrostátní právní subjektivitou, která jako taková zaniká. Dotčený členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto přeměnou žádné omezující podmínky. Žadatel má nadále své sídlo v dotčeném členském státě, dokud není zveřejněno rozhodnutí podle článku 9.
4. Vyžaduje-li to členský stát, v němž má žadatel své sídlo, stanoví úřad den zveřejnění podle odstavce 1 až po konzultaci s tímto členským státem.
Článek 16
Zánik evropské právní subjektivity
1. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace pozbývá své evropské právní subjektivity dnem, kdy vstupuje v platnost rozhodnutí úřadu o výmazu této strany či nadace z rejstříku, zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie. Rozhodnutí vstupuje v platnost tři měsíce od tohoto zveřejnění, pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepožádá o kratší lhůtu.
2. O výmaz evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku rozhodne úřad, a to:
a)
přijetím rozhodnutí podle čl. 10 odst. 2 až 5;
b)
nastane-li situace uvedená v čl. 10 odst. 6;
c)
na žádost dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace;
d)
v případech uvedených v odst. 3 prvním pododstavci písm. b) tohoto článku.
3. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z vnitrostátního práva na základě čl. 14 odst. 2 prvního pododstavce, může se členský stát, v němž má sídlo, obrátit na úřad s řádně odůvodněnou žádostí o zrušení registrace této strany či nadace, v níž musí být přesným a vyčerpávajícím způsobem uvedeno, o jaké protiprávní jednání se jedná a které konkrétní vnitrostátní požadavky nebyly splněny. V takovém případě úřad:
a)
zahájí postup ověřování v souladu s čl. 10 odst. 3, jedná-li se o záležitosti týkající se výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je založena Unie. Použije se rovněž čl. 10 odst. 4, 5 a 6;
b)
v ostatních záležitostech přijme rozhodnutí o výmazu dotčené evropské politické strany či evropské politické nadace z rejstříku, pokud odůvodněná žádost dotčeného členského státu potvrdí, že byly vyčerpány všechny vnitrostátní opravné prostředky.
Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace závažným způsobem neplní příslušné povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle čl. 14 odst. 2 druhého pododstavce, a pokud se daná záležitost týká výhradně nebo převážně záležitostí spojených s respektováním hodnot uvedených v článku 2 Smlouvy o EU, na nichž je Evropská unie založena, může se dotčený členský stát obrátit na Úřad s žádostí v souladu s ustanoveními prvního pododstavce tohoto odstavce. Úřad postupuje v souladu s prvním pododstavcem písm. a) tohoto odstavce.
Úřad postupuje ve všech případech bez zbytečného prodlení. Dotčený členský stát a dotčenou evropskou politickou stranu nebo nadaci úřad informuje o dalším postupu ve vztahu k odůvodněné žádosti o zrušení registrace.
4. Úřad stanoví den zveřejnění podle odstavce 1 po konzultaci s členským státem, v němž má evropská politická strana nebo evropská politická nadace své sídlo.
5. Pokud dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace nabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, považuje dotčený členský stát nabytí této právní subjektivity za změnu evropské právní subjektivity na vnitrostátní právní subjektivitu, která zachovává práva a povinnosti, jež byly spojeny s předchozí evropskou právní subjektivitou. Dotyčný členský stát neuplatňuje v souvislosti s touto změnou žádné omezující podmínky.
6. Pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace nenabude právní subjektivity podle právních předpisů členského státu sídla, musí být zrušena v souladu s příslušnými ustanovení práva tohoto členského státu. Dotčený členský stát může požádat, aby ke zrušení došlo až po nabytí vnitrostátní právní subjektivity dotčenou stranou nebo nadací v souladu s odstavcem 5.
7. Ve všech případech uvedených v odstavcích 5 a 6 dotčený členský stát zajistí plné dodržování podmínky neziskovosti stanovené v článku 3. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu mohou s dotčeným členským státem sjednat podmínky zániku evropské právní subjektivity, zejména v zájmu zajištění vrácení finančních prostředků získaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a úhrady jakýchkoliv finančních sankcí uložených v souladu s článkem 27.
KAPITOLA IV
FINANCOVÁNÍ
Článek 17
Podmínky financování
1. Evropská politická strana, která je registrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení, která je zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejní v rámci výzvy k podávání žádostí o příspěvky.
2. Evropská politická nadace, která je přidružena k evropské politické straně způsobilé žádat o finanční prostředky podle odstavce 1 a zaregistrována v souladu s podmínkami a postupy stanovenými v tomto nařízení a která se nenachází v žádné ze situací odůvodňujících její vyloučení podle čl. 106 odst. 1 finančního nařízení, může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s podmínkami, které schvalující osoba Evropského parlamentu zveřejnila v rámci výzvy k podávání návrhů.
3. Pro účely určení způsobilosti k financování ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v souladu s odstavcem 1 a čl. 3 odst. 1 písm. b) a pro účely čl. 19 odst. 1 se na člena Evropského parlamentu pohlíží jako na člena pouze jedné evropské politické strany, která, je-li to relevantní, je tou stranou, k níž je přidružena jeho celostátní nebo regionální politická strana k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí o financování.
4. Finanční příspěvky či granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí přesáhnout 85 % ročních nárokovatelných výdajů uvedených v rozpočtu evropské politické strany a 85 % způsobilých nákladů vzniklých evropské politické nadaci. Evropské politické strany smí využít nevyužitou část příspěvku z rozpočtu Unie, který jim byl přiznán, na nárokovatelné výdaje během následujícího rozpočtového roku po přiznání příspěvku. V souladu s finančním nařízením se nevyužité částky po uplynutí tohoto rozpočtového roku vrací.
5. V rámci omezení stanovených v článcích 21 a 22 se mezi výdaje, které lze proplatit z finančního příspěvku, řadí administrativní výdaje a výdaje spojené s technickou pomocí, schůzemi, výzkumem, přeshraničními akcemi, studiemi, informacemi a publikacemi, jakož i výdaje spojené s kampaněmi.
Článek 18
Žádost o finanční prostředky
1. Pro získání finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podá evropská politická strana nebo evropská politická nadace, která splňuje podmínky čl. 17 odst. 1 nebo 2, žádost k Evropskému parlamentu po výzvě k podání žádostí o příspěvky nebo návrhů.
2. Evropská politická strana a evropská politická nadace musí v době podání žádosti dodržovat povinnosti uvedené v článku 23 a ode dne podání žádosti do konce rozpočtového roku nebo akce, k nimž se vztahuje příspěvek nebo grant, musí být zapsaná v rejstříku a nesmí se na ni vztahovat žádné sankce stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu v) a vi).
3. Evropská politická nadace přiloží ke své žádosti svůj roční pracovní program nebo akční plán.
4. Schvalující osoba Evropského parlamentu přijme rozhodnutí do tří měsíců od uzavření výzvy k podání žádostí o příspěvky nebo výzvy k podávání návrhů a povolí odpovídající prostředky a spravuje je v souladu s finančním nařízením.
5. Evropská politická nadace může požádat o finanční prostředky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie pouze prostřednictvím evropské politické strany, k níž je přidružena.
Článek 19
Kritéria pro poskytnutí finančních prostředků a jejich rozdělení
1. Příslušné prostředky, které jsou k dispozici pro evropské politické strany a evropské politické nadace, jimž byly přiznány příspěvky nebo granty v souladu s článkem 18, se rozdělují každoročně na základě následujícího klíče:
-
15 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, rovným dílem,
-
85 % se rozdělí mezi evropské politické strany, které jsou příjemci, poměrně podle jejich podílu zvolených členů Evropského parlamentu.
Stejný způsob rozdělování se použije pro přiznání financování evropským politickým nadacím na základě jejich přidružení k některé evropské politické straně.
2. Rozdělení uvedené v odstavci 1 vychází z počtu zvolených členů Evropského parlamentu, kteří jsou členy žádající evropské politické strany k poslednímu dni lhůty pro podání žádostí s přihlédnutím k čl. 17 odst. 3.
Po tomto dni nemají změny v počtu členů žádný vliv na příslušný podíl jednotlivých evropských politických stran nebo evropských politických nadací na financování. Tím není dotčen požadavek v čl. 17 odst. 1, aby evropská politická strana byla zastoupena v Evropském parlamentu alespoň jedním svým členem.
Článek 20
Dary a příspěvky
1. Evropské politické strany a evropské politické nadace mohou přijímat dary od fyzických nebo právnických osob nepřesahující svou hodnotou 18 000 EUR za rok od jednoho dárce.
2. Evropské politické strany a evropské politické nadace podávají současně s roční účetní závěrkou podle článku 23 také seznam všech dárců a jejich odpovídajících darů s uvedením povahy a hodnoty jednotlivých darů. Tento odstavec se rovněž vztahuje na příspěvky členských stran evropských politických stran a členských organizací evropských politických nadací.
U darů pocházejících od fyzických osob, které svou hodnotou přesahují 1 500 EUR a nepřesahují 3 000 EUR, dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace uvede, zda příslušní dárci poskytli předchozí písemný souhlas ke zveřejnění v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. e).
3. Dary, které obdrží evropské politické strany a evropské politické nadace do šesti měsíců před volbami do Evropského parlamentu, musí být písemně nahlášeny úřadu v souladu s odstavcem 2 jednou týdně.
4. Jednotlivé dary přesahující svou hodnotou 12 000 EUR, které přijaly evropské politické strany a evropské politické nadace, se bezodkladně písemně oznámí úřadu v souladu s odstavcem 2.
5. Evropské politické strany a evropské politické nadace nesmí přijmout:
a)
anonymní dary nebo příspěvky;
b)
dary z rozpočtů politických skupin v Evropském parlamentu;
c)
dary pocházející od jakéhokoliv orgánu veřejné moci členského státu či třetí země, nebo od podniků, v nichž tento orgán může na základě vlastnictví, na základě finanční účasti v nich nebo na základě předpisů, jimiž se podnik řídí, uplatňovat přímo či nepřímo dominantní postavení; nebo
d)
dary pocházející od jakýchkoli soukromých subjektů sídlících v třetí zemi nebo od jednotlivců z třetí země, kteří nemají právo hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu.
6. Dar, který podle tohoto nařízení není povolen, musí být do 30 dnů ode dne, kdy ho evropská politická strana nebo evropská politická nadace obdržela:
a)
vrácen dárci nebo jakékoli osobě jednající jménem dárce, nebo
b)
není-li možné dar vrátit, nahlášen úřadu a Evropskému parlamentu. Schvalující osoba Evropského parlamentu přistoupí k vytvoření a schválení inkasního příkazu v souladu s ustanoveními článků 78 a 79 finančního nařízení. Finanční prostředky se zaúčtují jako obecné příjmy do rozpočtového oddílu Evropského parlamentu souhrnného rozpočtu Evropské unie.
7. Příspěvky evropské politické straně od jejich členů jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit 40 % ročního rozpočtu evropské politické strany.
8. Příspěvky pro evropskou politickou nadaci od jejích členů a od evropské politické strany, k níž je přidružena, jsou přípustné. Hodnota těchto příspěvků nesmí přesáhnout 40 % ročního rozpočtu evropské politické nadace a nesmějí pocházet z prostředků získaných evropskou politickou stranou podle tohoto nařízení ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Důkazní břemeno nese dotčená evropská politická strana, která ve svém účetnictví jednoznačně uvede původ prostředků použitých k financování své přidružené evropské politické nadace.
9. Aniž jsou dotčeny odstavce 7 a 8, mohou evropské politické strany a evropské politické nadace přijmout příspěvky od občanů, kteří jsou jejich členy, a to až do výše 18 000 EUR ročně od jednoho člena, jestliže tyto příspěvky dotčený člen poskytuje vlastním jménem.
Strop stanovený v prvním pododstavci se neuplatní v případě, že dotčený člen je rovněž voleným členem Evropského parlamentu, vnitrostátního parlamentu nebo regionálního parlamentu či shromáždění.
10. Příspěvky, které nejsou podle tohoto nařízení povoleny, musí být vráceny v souladu s odstavcem 6.
Článek 21
Financování kampaní v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu
1. S výhradou druhého pododstavce mohou být prostředky na financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použity k financování kampaní vedených evropskými politickými stranami v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, jichž se evropské politické strany nebo jejich členové účastní v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. d).
V souladu s článkem 8 Aktu o volbě členů Evropského parlamentu ve všeobecných a přímých volbách (15) se financování a možné omezení volebních nákladů pro všechny politické strany, kandidáty a třetí strany ve volbách do Evropského parlamentu a jejich účast v těchto volbách řídí vnitrostátními právními předpisy jednotlivých členských států.
2. Výdaje spojené s kampaněmi uvedenými v odstavci 1 musí být jako takové zřetelně označeny v ročních účetních závěrkách evropských politických stran.
Článek 22
Zákaz financování
1. Bez ohledu na čl. 21 odst. 1 nesmí být financování evropských politických stran ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje použito pro přímé ani nepřímé financování jiných politických stran, a zejména ne vnitrostátních stran či kandidátů. Tyto vnitrostátní politické strany a kandidáti se i nadále řídí vnitrostátními předpisy.
2. Financování evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito na jiné účely než na financování jejich úkolů uvedených v čl. 2 bodu 4 a na výdaje, které jsou přímo spojené s cíli vytyčenými v jejich stanovách v souladu s článkem 5. Zejména nesmí být použito na přímé ani nepřímé financování voleb, politických stran nebo kandidátů či jiných nadací.
3. Financování evropských politických stran a evropských politických nadací ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nebo z jiného zdroje nesmí být použito k financování kampaní k referendům.
KAPITOLA V
KONTROLA A SANKCE
Článek 23
Účetnictví a povinnost podávat zprávy a provádět audit
1. Nejpozději do šesti měsíců od konce rozpočtového roku předloží evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu, v kopii schvalující osobě Evropského parlamentu, a příslušnému vnitrostátnímu kontaktnímu místu členského státu sídla:
a)
svou roční účetní závěrku a doprovodný komentář, které zahrnují příjmy a výdaje, aktiva a závazky na počátku a na konci rozpočtového roku v souladu s právem platným v členském státě jejich sídla, a svou roční účetní závěrku na základě mezinárodních účetních standardů vymezených v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (16);
b)
zprávu o nezávislém auditu roční účetní závěrky, který se týká spolehlivosti této účetní závěrky i legality a správnosti příjmů a výdajů; tento audit provedl nezávislý subjekt nebo znalec; a
c)
seznam dárců a přispěvatelů a jejich odpovídajících darů nebo příspěvků nahlášených v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4.
2. Pokud vznikl výdaj evropským politickým stranám společně s vnitrostátními politickými stranami nebo evropským politickým nadacím společně s vnitrostátními politickými nadacemi, musí se doklad o výdaji vzniklém přímo nebo prostřednictvím třetích stran vykázat v roční účetní závěrce uvedené v odstavci 1.
3. Nezávislé externí subjekty či znalce uvedené v odst. 1 písm. b) vybírá, pověřuje a platí Evropský parlament. Musí mít řádné oprávnění k provádění auditu účtů podle právních předpisů platných v členském státě, ve kterém mají své sídlo, nebo ve kterém jsou usazeny.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované nezávislými subjekty či znalci pro účely auditu.
5. Nezávislé subjekty či znalci informují úřad a schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv nezákonných činnostech, podvodech nebo korupci, na něž mají podezření a které mohou poškodit finanční zájmy Unie. Úřad a schvalující osoba Evropského parlamentu o nich informují dotčená vnitrostátní kontaktní místa.
Článek 24
Obecná pravidla týkající se kontroly
1. Kontrolu dodržování povinností podle tohoto nařízení evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi vykonává úřad ve spolupráci se schvalující osobou Evropského parlamentu a příslušnými členskými státy.
2. Úřad kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti podle tohoto nařízení, zejména v souvislosti s článkem 3, čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f), čl. 5 odst. 1 písm. a) až e) a písm. g), čl. 9 odst. 5 a 6 a články 20, 21 a 22.
Schvalující osoba Evropského parlamentu kontroluje, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti v souvislosti s financováním ze strany Unie podle tohoto nařízení v souladu s finančním nařízením. Při provádění této kontroly přijme Evropský parlament nezbytná opatření v oblasti předcházení a boje proti podvodům ohrožujícím finanční zájmy Unie.
3. Kontrola ze strany úřadu a schvalující osoby Evropského parlamentu uvedená v odstavci 2 se nevztahuje na to, zda evropské politické strany a evropské politické nadace dodržují povinnosti vyplývající z použitelného vnitrostátního práva podle článku 14.
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou veškeré informace požadované úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu, Účetním dvorem, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) nebo členskými státy, které jsou nezbytné pro účely provádění kontrol, za něž nesou podle tohoto nařízení odpovědnost.
Na požádání a za účelem kontroly dodržování článku 20 poskytnou evropské politické strany a evropské politické nadace úřadu informace ohledně příspěvků poskytnutých jednotlivými členy a ohledně totožnosti těchto členů. V případě potřeby může úřad kromě toho požadovat, aby evropské politické strany poskytly podepsaná potvrzující prohlášení od členů, kteří mají volené mandáty, pro účely kontroly plnění podmínky stanovené v čl. 3 odst. 1 písm. b) prvním pododstavci.
Článek 25
Provádění a kontrola s ohledem na financování ze strany Unie
1. Prostředky pro financování evropských politických stran a evropských politických nadací se stanoví v rámci ročního rozpočtového procesu a čerpají se v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Podmínky pro příspěvky a granty stanoví schvalující osoba Evropského parlamentu ve výzvě k předkládání žádostí o příspěvky a ve výzvě k podávání návrhů.
2. Kontrola finančních prostředků obdržených ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a jejich využívání se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení.
Kontrola se rovněž provádí na základě ročního osvědčení auditu, který provádí externí a nezávislý auditor, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 1.
3. Účetní dvůr vykonává své kontrolní pravomoci v souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU.
4. Jakýkoli dokument nebo informace, které Účetní dvůr vyžaduje k plnění svých úkolů, mu musí dodat na jeho žádost evropské politické strany a evropské politické nadace, které získávají finanční prostředky v souladu s tímto nařízením.
5. Rozhodnutí o příspěvku nebo grantu nebo grantová dohoda musí výslovně stanovit, že má schvalující osoba Evropského parlamentu a Účetní dvůr provést na místě audit dokladů evropské politické strany, která obdržela příspěvek, nebo evropské politické nadace, která obdržela grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
6. Účetní dvůr a schvalující osoba Evropského parlamentu nebo jiný externí subjekt pověřený schvalující osobou Evropského parlamentu může vykonávat nezbytné kontroly a ověřování na místě za účelem ověření zákonnosti výdajů a řádného provádění rozhodnutí o příspěvku a rozhodnutí o grantu nebo grantové dohody, a v případě evropské politické nadace, řádného provádění pracovního programu nebo akce. Dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace poskytne veškeré doklady nebo informace potřebné k provedení tohoto úkolu.
7. Úřad OLAF může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, a to v souladu s předpisy a postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (17) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) s cílem stanovit, zda došlo k podvodu, korupci nebo jiné nedovolené činnosti poškozující finanční zájmy Unie v souvislosti s příspěvky nebo granty financovanými podle tohoto nařízení. Je-li to vhodné, může schvalující osoba Evropského parlamentu na základě svých zjištění přijmout rozhodnutí o vymáhání.
Článek 26
Technická podpora
Veškerá technická podpora Evropského parlamentu poskytnutá evropským politickým stranám je založena na zásadě rovného zacházení. Poskytuje se za podmínek, které nejsou méně výhodné, než jsou podmínky poskytované jiným externím organizacím a sdružením, jimž může být poskytována podobná podpora, a dodává se na základě faktury a za úhradu.
Článek 27
Sankce
1. V souladu s článkem 16 úřad rozhodne o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku jakožto sankci v následujících situacích:
a)
pokud byla dotčená strana nebo nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
pokud je v souladu s postupy uvedenými v čl. 10 odst. 2 až 5 zjištěno, že již nesplňuje jednu nebo více podmínek stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a), c) a e) a v čl. 3 odst. 2; nebo
c)
pokud žádost členského státu o zrušení registrace z důvodu závažného neplnění povinností podle vnitrostátních právních předpisů splňuje požadavky stanovené v čl. 16 odst. 3 písm. b).
2. V následujících případech uloží úřad finanční sankce:
a)
nekvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
v případě nedodržení požadavků uvedených v čl. 9 odst. 5 nebo 6,
ii)
v případě nedodržení závazků přijatých a nesouladu informací poskytnutých evropskou politickou stranou nebo evropskou politickou nadací podle čl. 4 odst. 1 písm. a), b) a d) až f) a podle čl. 5 odst. 1 písm. a), b), d) a e),
iii)
v případě nenahlášení dárců a jejich odpovídajících darů podle čl. 20 odst. 2 nebo nenahlášení darů podle čl. 20 odst. 3 a 4,
iv)
v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace porušila povinnosti stanovené v čl. 23 odst. 1 nebo čl. 24 odst. 4,
v)
v případě, že byla evropská politická strana nebo evropská politická nadace pravomocně odsouzena za protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu v čl. 106 odst. 1 finančního nařízení,
vi)
v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace kdykoliv záměrně neuvedla některé informace nebo poskytla nesprávné či zavádějící informace, nebo v případě, že subjekty oprávněné tímto nařízením k provádění auditu či kontrol u příjemců finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie odhalí nepřesnosti v roční účetní závěrce, které jsou považovány za trvající podstatné opomenutí či chybné uvedení položky v souladu s mezinárodními účetními standardy vymezenými v článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
b)
kvantifikovatelné protiprávní jednání:
i)
pokud evropská politická strana nebo evropská politická nadace přijala dary a příspěvky, které nejsou povoleny podle čl. 20 odst. 1 nebo 5, nejsou-li splněny požadavky stanovené v čl. 20 odst. 6,
ii)
v případě nedodržení požadavků stanovených v článcích 21 a 22.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu může vyloučit evropskou politickou stranu nebo evropskou politickou nadaci z budoucího financování Unií až na pět let nebo až na deset let v případě opakovaného protiprávního jednání během období pěti let, pokud byla shledána vinou z protiprávního jednání uvedeného v odst. 2 písm. a) bodech v) a vi). Tím nejsou dotčeny pravomoci schvalující osoby Evropského parlamentu stanovené v článku 204n finančního nařízení.
4. Pro účely odstavců 2 a 3 se evropské politické straně nebo evropské politické nadaci uloží tyto finanční sankce:
a)
v případě nekvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
5 % nebo
-
7,5 % v případě, že se jedná o souběžná protiprávní jednání, nebo
-
20 % v případě, že je dotyčné protiprávní jednání opakovaným protiprávním jednáním, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad oficiálně zahájil vyšetřování, a to i v případě souběžných protiprávních jednání nebo opakovaného protiprávního jednání, a přijala odpovídající nápravná opatření,
-
50 % ročního rozpočtu za předchozí rok dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace v případě, že je pravomocně odsouzena za nezákonnou činnost poškozující finanční zájmy Unie ve smyslu čl. 106 odst. 1 finančního nařízení;
b)
v případě kvantifikovatelného protiprávního jednání pevně stanovené procento z nezákonně získaných nebo neoznámených částek v souladu s následující stupnicí, do maximální výše 10 % ročního rozpočtu dotčené evropské politické strany nebo evropské politické nadace:
-
100 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše nepřesáhne 50 000 EUR, nebo
-
150 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 50 000 EUR, ale nepřesáhne 100 000 EUR, nebo
-
200 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 100 000 EUR, ale nepřesáhne 150 000 EUR, nebo
-
250 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 150 000 EUR, ale nepřesáhne 200 000 EUR, nebo
-
300 % protiprávně získaných nebo neoznámených částek, pokud jejich výše přesáhne 200 000 EUR, nebo
-
třetina výše uvedených procentních částek v případě, že dotčená evropská politická strana nebo evropská politická nadace dobrovolně oznámila dané protiprávní jednání předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu oficiálně zahájily vyšetřování, a přijala odpovídající nápravná opatření.
Pro účely uplatňování výše uvedených procentních částek jsou jednotlivé dary či příspěvky posuzovány odděleně.
5. V případě, že se evropská politická strana nebo evropská politická nadace dopustí souběžných protiprávních jednání proti tomuto nařízení, uloží se pouze sankce stanovené za nejzávažnější z těchto jednání, není-li v odst. 4 písm. a) stanoveno jinak.
6. Sankce stanovené v tomto nařízení podléhají promlčecí lhůtě pěti let ode dne, kdy došlo k danému protiprávnímu jednání, nebo v případě trvajícího či opakovaného protiprávního jednání ode dne, kdy bylo takové jednání ukončeno.
Článek 28
Spolupráce mezi úřadem, schvalující osobou Evropského parlamentu a členskými státy
1. Úřad, schvalující osoba Evropského parlamentu a členské státy prostřednictvím vnitrostátních kontaktních míst sdílejí informace a pravidelně se vzájemně informují o otázkách souvisejících s financováním, kontrolami a sankcemi.
2. Rovněž se dohodnou na praktických postupech této výměny informací, včetně pravidel pro zveřejňování důvěrných informací nebo dokladů, a spolupráci mezi členskými státy.
3. Schvalující osoba Evropského parlamentu informuje úřad o jakýchkoliv zjištěních, která by mohla vést k uložení sankcí podle čl. 27 odst. 2 až 4, a to tak, aby měl úřad možnost přijmout příslušná opatření.
4. Úřad informuje schvalující osobu Evropského parlamentu o jakýchkoliv rozhodnutích, která přijal ohledně sankcí, aby jí tak umožnil vyvodit odpovídající důsledky podle finančního nařízení.
Článek 29
Nápravná opatření a zásady řádné správy
1. Před přijetím konečného rozhodnutí o případných sankcích uvedených v článku 27 poskytne úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu dotčené evropské politické straně nebo evropské politické nadaci příležitost přijmout opatření potřebná pro nápravu situace v přiměřené lhůtě, která by obvykle neměla přesáhnout jeden měsíc. Úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu zejména umožní opravu administrativních a početních chyb, v případě potřeby poskytnutí doplňujících dokumentů nebo informací nebo opravu drobných chyb.
2. V případě, že evropská politická strana nebo evropská politická nadace nepřijme nápravná opatření ve lhůtě uvedené v odstavci 1, bude přijato rozhodnutí o odpovídajících sankcích uvedených v článku 27.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) až d) a v čl. 3 odst. 2 písm. c).
Článek 30
Zpětné získávání prostředků
1. Schvalující osoba Evropského parlamentu na základě rozhodnutí úřadu o výmazu evropské politické strany nebo evropské politické nadace z rejstříku zruší jakékoliv stávající rozhodnutí nebo dohodu o financování ze strany Unie, kromě případu uvedeného v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d). Rovněž získá zpět veškeré finanční prostředky poskytnuté ze strany Unie, včetně nevyužitých finančních prostředků Unie z předchozích let.
2. Evropská politická strana nebo evropská politická nadace, které je uložena sankce za některé z protiprávních jednání uvedených v čl. 27 odst. 1 a v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodech v) a vi), již nesplňuje podmínky čl. 18 odst. 2. Schvalující osoba Evropského parlamentu proto ukončí dohodu o příspěvku či grantovou dohodu nebo zruší rozhodnutí o financování z prostředků Unie obdržených podle tohoto nařízení a získá zpět částky neoprávněně vyplacené podle grantové dohody nebo rozhodnutí či jako příspěvek, včetně veškerých nevyužitých prostředků Unie z předchozích let.
V případě takového ukončení nebo zrušení jsou platby ze strany schvalující osoby Evropského parlamentu omezeny na způsobilé výdaje, které evropské politické straně či evropské politické nadaci skutečně vznikly do dne, kdy rozhodnutí o zrušení financování nabylo účinku.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na případy uvedené v čl. 16 odst. 2 písm. c) a čl. 3 odst. 1 písm. b) a d).
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Poskytování informací občanům
S výhradou článků 21 a 22 a svých stanov a vnitřních postupů mohou evropské politické strany v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu přijmout veškerá odpovídající opatření k tomu, aby informovaly občany Unie o vazbách mezi vnitrostátními politickými stranami a kandidáty a dotčenými evropskými politickými stranami.
Článek 32
Transparentnost
1. Na internetových stránkách, které byly vytvořeny pro tento účel, zveřejní schvalující osoba Evropského parlamentu pod dohledem úřadu nebo této schvalující osoby tyto informace:
a)
názvy a stanovy všech zaregistrovaných evropských politických stran a evropských politických nadací spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci v souladu s článkem 8, a to nejpozději čtyři týdny poté, co úřad přijal rozhodnutí; po tomto datu zveřejní veškeré změny oznámené úřadu podle čl. 9 odst. 5 a 6;
b)
seznam žádostí, které nebyly schváleny, spolu s dokumenty předloženými jako součást žádosti o registraci spolu s touto žádostí v souladu s článkem 8 a důvody zamítnutí nejpozději do čtyř týdnů po dni, kdy úřad přijal rozhodnutí;
c)
výroční zprávu s tabulkou uvádějící výši částek vyplacených jednotlivým evropským politickým stranám a evropským politickým nadacím v každém rozpočtovém roku, v němž dostaly příspěvky nebo jim byly vyplaceny granty ze souhrnného rozpočtu Evropské unie;
d)
roční účetní závěrku a zprávy o externím auditu podle čl. 23 odst. 1 a v případě evropských politických nadací závěrečné zprávy o provádění pracovních programů nebo akcí;
e)
jména dárců a jejich dary, které nahlásily evropské politické strany a evropské politické nadace v souladu s čl. 20 odst. 2, 3 a 4, s výjimkou darů od fyzických osob nepřesahujících svou hodnotou 1 500 EUR za rok od jednoho dárce, které se vykazují jako „menší dary“. Dary od fyzických osob, které svou hodnotou za rok přesahují částku 1 500 EUR, ale nepřesahují částku 3 000 EUR, se nezveřejní bez předchozího písemného souhlasu s jejich zveřejněním od dotčeného dárce. Pokud dárce předchozí souhlas neposkytl, vykáží se tyto dary jako „menší dary“. Rovněž se zveřejní celkový objem menších darů a počet dárců v každém kalendářním roce;
f)
příspěvky uvedené v čl. 20 odst. 7 a 8 a oznámené evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi podle čl. 20 odst. 2, včetně totožnosti členských stran či organizací, které zaplatily příspěvky;
g)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí úřadu podle článku 27, včetně, tam, kde je to vhodné, jakýchkoliv stanovisek přijatých výborem nezávislých významných osobností v souladu s články 10 a 11 a s náležitým ohledem na nařízení (ES) č. 45/2001;
h)
podrobnosti a zdůvodnění konečných rozhodnutí schvalující osoby Evropského parlamentu podle článku 27;
i)
popis technické podpory poskytnuté evropským politickým stranám; a
j)
hodnotící zprávu Evropského parlamentu o uplatňování tohoto nařízení a financovaných činnostech v souladu s článkem 38.
2. Evropský parlament zveřejní seznam právnických osob, které jsou členy evropské politické strany, připojený ke stanovám strany v souladu s čl. 4 odst. 2 a aktualizovaný v souladu s čl. 9 odst. 6, jakož i celkový počet jednotlivých členů.
3. Osobní údaje se na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 nezveřejňují, pokud tak není činěno v souladu s odst. 1 písm. a), e) nebo g).
4. Evropské politické strany a evropské politické nadace poskytnou potenciálním členům a dárcům ve veřejně dostupném prohlášení o ochraně osobních údajů informace požadované podle článku 10 směrnice 95/46/ES a informují je o skutečnosti, že jejich osobní údaje budou Evropským parlamentem, úřadem, úřadem OLAF, Účetním dvorem, členskými státy nebo externími subjekty či jimi pověřenými odborníky zpracovávány pro účely auditu a kontroly a že jejich osobní údaje budou zveřejněny na internetových stránkách uvedených v odstavci 1 za podmínek stanovených v tomto článku. Schvalující osoba Evropského parlamentu uvede při uplatňování článku 11 nařízení (ES) č. 45/2001 tytéž informace ve výzvách k podávání žádostí o příspěvky nebo návrhů podle čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 33
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osob zřízený článkem 11 postupovat v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Pro účely zpracování osobních údajů jsou považovány za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) uvedeného nařízení.
2. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení musí evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy při provádění kontroly aspektů týkajících se financování evropských politických stran a evropských politických nadací v souladu s článkem 24 a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle čl. 23 odst. 1 dodržovat směrnici 95/46/ES a vnitrostátní právní předpisy přijaté na jejím základě. Pro účely zpracování osobních údajů jsou tyto subjekty považovány za správce údajů podle čl. 2 písm. d) uvedené směrnice.
3. Úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 zajistí, aby osobní údaje jimi shromážděné podle tohoto nařízení nebyly použity k žádnému jinému účelu, než pro zajištění legality, řádnosti a transparentnosti financování evropských politických stran a evropských politických nadací a členství evropských politických stran. Veškeré osobní údaje shromážděné za tímto účelem vymažou nejpozději 24 měsíců po zveřejnění příslušných informací v souladu s článkem 32.
4. Členské státy a nezávislé subjekty nebo odborníci oprávnění k provádění auditu účtů použijí získané osobní údaje pouze k výkonu kontroly financování evropských politických stran a evropských politických nadací. Tyto osobní údaje vymažou v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva po jejich předání podle článku 28.
5. Osobní údaje mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 3 nebo v příslušných ustanoveních vnitrostátního práva uvedených v odstavci 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k financování evropské politické strany nebo evropské politické nadace nebo členství v evropské politické straně. Všechny tyto osobní údaje se vymažou nejpozději jeden týden po skončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí nebo po ukončení veškerých auditů, odvolání, soudních sporů a žalob.
6. Správci údajů, na které odkazují odstavce 1 a 2, provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo protiprávnímu zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému zveřejnění nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů po síti, jakož i proti jakékoli jinému protiprávnímu zpracování.
7. Evropský inspektor ochrany údajů sleduje a zajišťuje, aby úřad, Evropský parlament a výbor nezávislých významných osobností zřízený článkem 11 respektovaly a chránily základní práva a svobody fyzických osob při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Aniž je dotčen soudní přezkum, může každý subjekt údajů podat stížnost evropskému inspektorovi ochrany údajů, má-li za to, že jeho právo na ochranu jeho osobních údajů bylo porušeno v důsledku zpracování těchto údajů úřadem, Evropským parlamentem nebo výborem.
8. Evropské politické strany a evropské politické nadace, členské státy a nezávislé subjekty či odborníci oprávnění k provádění auditu účtů podle tohoto nařízení odpovídají v souladu s použitelným vnitrostátním právem za škody, jež způsobí při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení. Členské státy zajistí, aby byly uplatňovány účinné, přiměřené a odrazující sankce za porušování tohoto nařízení, směrnice 95/46/ES a vnitrostátních předpisů přijatých na jejich základě, a zejména za podvodné použití osobních údajů.
Článek 34
Právo být slyšen
Předtím, než úřad nebo schvalující osoba Evropského parlamentu přijmou rozhodnutí, které by mohlo nepříznivě ovlivnit práva evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele uvedeného v článku 8, vyslechnou zástupce dotčené evropské politické strany, evropské politické nadace nebo žadatele. Úřad nebo Evropský parlament své rozhodnutí řádně odůvodní.
Článek 35
Právo na odvolání
Rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení mohou být předmětem soudního řízení před Soudním dvorem Evropské unie v souladu s příslušnými ustanoveními Smlouvy o fungování EU.
Článek 36
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 24. listopadu 2014. Komise vyhotoví zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 7 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 38
Hodnocení
Evropský parlament po konzultaci s úřadem zveřejní do poloviny roku 2018 zprávu o uplatňování tohoto nařízení a o financovaných činnostech. Bude-li to vhodné, ve zprávě budou uvedeny případné změny statusu a systému financování.
Do konce roku 2018 předloží Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení doplněnou v případě potřeby legislativním návrhem na změnu tohoto nařízení.
Článek 39
Účinné uplatňování
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení.
Článek 40
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2004/2003 se zrušuje s účinkem ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Použije se však i nadále ve vztahu k aktům a závazkům týkajícím se financování politických stran a politických nadací na evropské úrovni pro rozpočtové roky 2014, 2015, 2016 a 2017.
Článek 41
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise přijme akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a v čl. 8 odst. 3 písm. a) nejpozději 1. července 2015.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2017. Úřad uvedený v článku 6 se však zřídí do 1. září 2016. Evropské politické strany a evropské politické nadace zaregistrované po 1. lednu 2017 mohou žádat pouze o financování činností zahajovaných v rozpočtovém roce 2018 nebo později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 22. října 2014.