KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 14. oktober 2014
om identifikation af et tredjeland, som Kommissionen betragter som et ikkesamarbejdende tredjeland i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri
(2014/715/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 31, og
ud fra følgende betragtninger:
1. INDLEDNING
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 (IUU-forordningen) indføres der en EU-ordning, som skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri).
(2)
I kapitel VI i IUU-forordningen fastlægges proceduren for identifikation af ikkesamarbejdende tredjelande, foranstaltninger over for lande, der er identificeret som ikkesamarbejdende tredjelande, opstilling af en liste over ikkesamarbejdende tredjelande, fjernelse fra listen over ikkesamarbejdende tredjelande, offentliggørelse af listen over ikkesamarbejdende tredjelande samt hasteforanstaltninger.
(3)
Europa-Kommissionen kan i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificere tredjelande, som den betragter som ikkesamarbejdende lande, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.
(4)
Identifikationen af ikkesamarbejdende tredjelande skal baseres på en undersøgelse af alle de oplysninger, der er anført i IUU-forordningens artikel 31, stk. 2.
(5)
I henhold til IUU-forordningens artikel 33 kan Rådet opstille en liste over ikkesamarbejdende tredjelande. Over for sådanne lande kan der træffes de foranstaltninger, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 38.
(6)
I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 1, skal tredjelandsflagstaten meddele Kommissionen, hvilke ordninger den har iværksat med henblik på at gennemføre, kontrollere og håndhæve de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde.
(7)
I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, skal Kommissionen samarbejde administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningens bestemmelser om fangstattester.
(8)
I overensstemmelse med artikel 32 i IUU-forordningen meddelte Kommissionen ved afgørelse af 15. november 2012 (2) (»afgørelsen af 15. november 2012«) otte tredjelande, at de eventuelt ville blive identificeret som ikkesamarbejdende lande.
(9)
I afgørelsen af 15. november 2012 anførte Kommissionen oplysninger om vigtige omstændigheder og de overvejelser, der ligger til grund for denne foreløbige identifikation.
(10)
I særskilte breve, også af 15. november 2012, meddelte Kommissionen de otte tredjelande, at den overvejer muligheden af at identificere dem som ikkesamarbejdende tredjelande. Afgørelsen af 15. november 2012 var vedføjet disse breve.
(11)
Kommissionen understregede i disse breve, at de pågældende tredjelande for at undgå at blive identificeret som ikkesamarbejdende tredjelande og formelt blive opført på listen over sådanne lande som fastsat i henholdsvis artikel 31 og 33 i IUU-forordningen, opfordres til i tæt samarbejde med Kommissionen at fastlægge og gennemføre en handlingsplan, som tager sigte på at afhjælpe de mangler, som Kommissionen har påpeget i afgørelsen af 15. november 2012. Hvis de pågældende tredjelande gennemførte handlingsplanen rettidigt og effektivt, kunne de undgå at blive identificeret som ikkesamarbejdende tredjelande og at blive foreslået opført på den endelige liste.
(12)
Kommissionen opfordrede derfor de otte berørte tredjelande til at: i) træffe alle nødvendige foranstaltninger til at gennemføre foranstaltningerne i de handlingsplaner, som Kommissionen har foreslået; ii) vurdere gennemførelsen af foranstaltningerne i Kommissionens foreslåede handlingsplaner; og iii) hver sjette måned at sende en detaljeret evalueringsrapport til Kommissionen om gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger, herunder om, hvor effektivt de enkeltvis eller samlet bidrager til at sikre en fiskerikontrolordning, der fuldt ud lever op til reglerne.
(13)
De otte berørte tredjelande fik muligheden for skriftligt at tage stilling til de problemer, der udtrykkeligt blev påpeget i Kommissionens afgørelse, samt til andre relevante oplysninger. Landene fik mulighed for at fremlægge dokumentation og modbevise eller supplere oplysningerne om de forhold, der var omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012, eller for, i givet fald, at vedtage en handlingsplan med foranstaltninger til afhjælpning af situationen. De otte tredjelande blev sikret retten til at anmode om eller forelægge yderligere oplysninger.
(14)
Kommissionen har således ved afgørelsen og brevene af 15. november 2012 indledt en dialog med de otte tredjelande og understreget, at den principielt finder en periode på seks måneder tilstrækkelig til at finde en løsning på de udestående problemer.
(15)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de otte tredjelande fremsendte i forlængelse af afgørelse af 15. november 2012, blev vurderet og taget i betragtning. Kommissionen underrettede enten mundtligt eller skriftligt de otte tredjelande om sine overvejelser.
(16)
Den Demokratiske Republik Sri Lanka (Sri Lanka) modbeviste ikke de forhold, der var påpeget af Kommissionen, og gennemførte heller ikke handlingsplanen til afhjælpning af situationen.
(17)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse, der identificerer Sri Lanka som et tredjeland, som Kommissionen betragter som ikkesamarbejdende med hensyn til bekæmpelse af IUU-fiskeri, er resultatet af en undersøgelses- og dialogprocedure inden for rammerne af gennemførelsen af IUU-forordningen. Denne proces var i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i denne forordning, hvor der bl.a. henvises til de forpligtelser, som tredjelandene i henhold til international ret har som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat til at forebygge, afværge og standse IUI-fiskeri.
(18)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse, der identificerer Sri Lanka som et tredjeland, som Kommissionen anser for at være et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, afføder de konsekvenser, der er omhandlet i artikel 18, stk. 1, litra g), i IUU-forordningen.
2. PROCEDURE OVER FOR SRI LANKA
(19)
Den 15. november 2012 meddelte Kommissionen Sri Lanka i henhold til IUU-forordningens artikel 32, at den overvejede eventuelt at identificere landet som et ikkesamarbejdende tredjeland (3).
(20)
Kommissionen opfordrede Sri Lanka til i tæt samarbejde med sine tjenestegrene at fastlægge en handlingsplan til afhjælpning af de mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012.
(21)
Den vigtigste mangel, som Kommissionen påpegede i den foreslåede handlingsplan, drejede sig om adskillige tilfælde af manglende gennemførelse af forpligtelser i henhold til international ret, især med hensyn til vedtagelse af en passende rammelovgivning, mangel på passende og effektiv overvågning, mangel på en observatørordning, mangel på afskrækkende sanktioner og mangelfuld gennemførelse af ordningen for fangstattester. Andre identificerede mangler vedrører mere generelt spørgsmålet om opfyldelsen af internationale forpligtelser, herunder henstillinger og resolutioner vedtaget af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Der blev desuden konstateret manglende overholdelse af relevante organers henstillinger og beslutninger, såsom De Forenede Nationers internationale handlingsplan for bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri (IPOA-IUU). Oplysningerne om manglende overholdelse af ikkebindende henstillinger og beslutninger fungerede kun som supplerende dokumentation og ligger således ikke til grund for identifikationen.
(22)
Ved sin meddelelse af 14. december 2012 informerede Sri Lanka Kommissionen om institutionelle foranstaltninger, der var truffet for at afhjælpe mangler, der var påvist i den foreslåede handlingsplan.
(23)
Sri Lanka indsendte skriftlige bemærkninger den 31. december 2012 og den 4. januar 2013.
(24)
I sit brev af 7. februar 2013 bad Kommissionen Sri Lanka om ajourførte oplysninger om hovedpunkterne i den foreslåede handlingsplan.
(25)
Den 13. marts 2013 indsendte Sri Lankas myndigheder følgende dokumenter: i) et følgebrev og et forklarende brev, ii) en opdatering af Sri Lankas tidsplan for alle de foranstaltninger, der skulle træffes, iii) ajourførte oplysninger om hovedpunkterne i den foreslåede handlingsplan, iv) den nationale handlingsplan af 2013 til bekæmpelse af IUU-fiskeri, v) opdatering vedrørende administrative procedurer og retningslinjer angående anvendelse af fangstattester, vi) budgettildeling i 2013 til oprettelse af en afdeling for kvalitetskontrol under departementet for fiskeri og udvikling af akvatiske ressourcer i lufthavnen, vii) udkast til revideret lovgivning om opfyldelse af lovgivningsforpligtelser, overvågning af højsøflåder og afskrækkende sanktioner, viii) oplysningstiltag over for erhvervsdrivende om fangstattestordningen, xi) inspektionsordning og x) retningslinjer for procedurer til undersøgelse af IUU-aktiviteter på åbent hav.
(26)
Kommissionen og Sri Lanka holdt tekniske samråd den 17. april 2013 i Bruxelles. Ved den lejlighed fremlagde Sri Lankas myndigheder for Kommissionen sin seneste nationale handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri og planlagte foranstaltninger til forbedring af krydstjek af oplysninger i fangstattester og informerede om den igangsatte revision af lovgivningsrammerne.
(27)
I sine meddelelser af 30. maj 2013 og 3. juni 2013 understregede Sri Lanka sit tilsagn om rettidig gennemførelse af køreplanen, der var udarbejdet af Sri Lanka, samtidigt med vedtagelse af lovgivningsændringer til forbedring af sanktioner over for IUU-fiskeri og iværksættelse af udbudsproceduren vedrørende fartøjsovervågningssystemet (FOS).
(28)
På baggrund af de fremskridt, der er påvist i perioden fra november 2012 til starten af juni 2013, meddelte Kommissionen ved brev af 11. juni 2013 Sri Lanka, at for at opnå mærkbare resultater med afhjælpningen af de mangler, der blev identificeret i afgørelsen af 15. november 2012, og afslutte de nødvendige foranstaltninger vil Kommissionen opretholde dialogen med Sri Lanka i en supplerende periode på ni måneder - indtil den 28. februar 2014. Dette brev blev efterfulgt af et ajourført forslag til en handlingsplan fra Kommissionens side den 20. juni 2013.
(29)
Sri Lanka indsendte den 22. august 2013 en statusrapport for perioden fra 31. maj 2013 til 15. august 2013 efterfulgt af en skrivelse den 28. oktober 2013 med oplysninger om en procedure for vedtagelse af den ændrede lovgivning.
(30)
Kommissionen besøgte Sri Lankas berørte myndigheder i dagene 28.-30. januar 2014. Disse myndigheder blev holdt informeret om udviklingen i situationen i overensstemmelse med afgørelsen af 15. november 2012 og den foreslåede handlingsplan. Under Kommissionens besøg havde Sri Lankas myndigheder lejlighed til at fremsætte erklæringer og fremlægge relevante dokumenter som svar på afgørelsen af 15. november 2012 og informere Kommissionen om den seneste udvikling i gennemførelsen af handlingsplanen.
(31)
Sri Lanka fremlagde yderligere en statusrapport den 27. marts 2014 for perioden gående fra 16. august 2013 til 21. marts 2014 med følgende dokumenter: i) ajourførte oplysninger om hovedpunkterne i den foreslåede handlingsplan, ii) ajourført tidsplan for gennemførelse af den nationale handlingsplan til bekæmpelse af IUU, iii) breve fra Ministeriet for Fiskeri og Udvikling af Akvatiske Ressourcer til Udenrigsministeriet med anmodning om tiltrædelse af FAO's overholdelsesaftale og undersøgelser vedrørende statsborgere, der har deltaget i IUU-fiskeri med fartøjer, der fører andre staters flag, iv) anmodning om finansiering af et FOS og dokumentation for krav om transponder, v) information om oplysningstiltag og vi) eksemplarer af den reviderede fiskerilogbog for 2014 samt en inspektionsplan for havne for dybhavsfartøjer og fartøjer, der driver fiskeri på det åbne hav. Det blev også meddelt, at Sri Lankas parlament havde vedtaget den reviderede lov om fiskeri den 5. november 2013. Sri Lanka fremlagde den 1. august en supplerende statusrapport dækkende perioden frem til juli 2014, som, ud over ajourførte oplysninger om hovedpunkterne i den foreslåede handlingsplan, også omfattede en ajourført tidsplan for gennemførelse af den nationale handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri; et brev fra ministeriet for udenrigsanliggender til Ministeriet for Fiskeri og Udvikling af Akvatiske Ressourcer med information om, at en kopi af acceptinstrumentet for tiltrædelse af FAO-overholdelsesaftalen vil blive indsendt, når tiltrædelsen har fundet sted; en anmodning til statsadvokaten om indførelse af skærpede sanktioner i den eksisterende lovgivning samt 2 breve fra legal draftsmen (forfattere til lovudkast) med reviderede lovforslag om henholdsvis fiskeri på åbent hav og indsamling af fangstdata samt et resume om oplysningsprogrammer for skibsførere på åbent hav og gennemførelsesrapporten til IOTC om en regional observatørordning. Sri Lanka fremlagde supplerende oplysninger den 29. august 2014 og redegjorde for fremskridt med afhjælpning af de konstaterede mangler (dvs. udkast til lovgivning om fiskeri på åbent hav og indsamling af fangstdata, informationscirkulære om sanktioner, oplysning om observatør- og inspektionsprogrammer og oplysninger om fremskridt, der er gjort med at afhjælpe de konstaterede mangler). Sri Lanka indsendte yderligere oplysninger den 18. og 19. september 2014, som bekræftede vedtagelsen af bestemmelser om fiskeri på åbent hav og indsamling af fangstdata, overvejelser omkring intern udarbejdelse af et regeringsnotat om en ordning med præventive sanktioner, overvejelser omkring IOTC-overensstemmelse, oplysninger om logbog, inspektions- og observatørdækning og oplysninger om mulig delvis trinvis indførelse af FOS-transpondere (selv om kontrakten med kontrahenten endnu ikke var undertegnet og gennemført) om bord på landets fartøjer i perioden fra januar 2015 til august 2015.
(32)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. Kommissionen har i sine overvejelser taget hensyn til de mundtlige og skriftlige kommentarer, som Sri Lanka har fremsat som opfølgning på afgørelsen af 15. november 2012, og den har holdt Sri Lanka underrettet om sine overvejelser enten mundtligt eller skriftligt.
(33)
På baggrund af de indsamlede oplysninger, jf. betragtning 34 til 67, finder Kommissionen ikke, at Sri Lanka i tilstrækkeligt omfang har adresseret de problemer og mangler, der er omhandlet i afgørelsen af 15. november 2012. Sri Lanka har heller ikke fuldt ud gennemført de foranstaltninger, der er omhandlet i den ledsagende handlingsplan.
3. IDENTIFIKATION AF SRI LANKA SOM ET IKKESAMARBEJDENDE TREDJELAND
(34)
I henhold til artikel 31, stk. 3, i IUU-forordningen gennemgik Kommissionen Sri Lankas overholdelse af internationale retlige forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har, i overensstemmelse med konklusionerne i afgørelsen af 15. november 2012, de relevante oplysninger, som Sri Lanka havde meddelt, den foreslåede handlingsplan samt de foranstaltninger, der var truffet for at rette op på situationen. I forbindelse med denne undersøgelse har Kommissionen taget hensyn til de kriterier, der er anført i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4 til 7.
3.1. Gentagne tilfælde af IUU-fiskeri (IUU-forordningens artikel 31, stk. 4, litra a)
(35)
Som anført i betragtning 292 i afgørelsen af 15. november 2012 har Kommissionen fastslået, at Sri Lanka ikke rådede over lovgivning om udstedelse af licenser til fiskeri på åbent hav.
(36)
Som anført i betragtning 296 i afgørelsen af 15. november 2012 var der anført 13 Sri Lanka-fartøjer på udkastet til IOTC's liste over IUU-fartøjer - fartøjer som havde fisket i strid med IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Siden afgørelsen af 15. november 2012 har Sri Lanka ikke forbudt sine fartøjer at fiske ulovligt på åbent hav, og landet har heller ikke øjeblikkeligt vedtaget lovgivning om fiskeri på åbent hav og om udstedelse af licenser til fiskeri på åbent hav for at undgå, at landets fiskerfartøjer fisker ulovligt. Sri Lanka vedtog den 5. november 2013 i stedet endelig en revideret lov om fiskeri på åbent hav. Landet har udarbejdet gennemførelseslovgivning om udstedelse af licenser til fartøjer, der opererer på åbent hav. Denne gennemførelseslovgivning blev (ifølge myndighedernes oplysninger) vedtaget i september 2014, men er endnu ikke gennemført. Sri Lanka har også reduceret antallet af fartøjer, der opererer i IOTC-zonen, fra 3 307 til 1 758, men disse fartøjer fisker stadigvæk med en administrativ licens til fiskeri på åbent hav og ikke en retlig licens. Det erindres i den henseende, at en flagstat i henhold til artikel 18, stk. 3, litra b), nr. ii), i De Forenede Nationers aftale om fiskebestande (4) (UNFSA) skal træffe foranstaltninger til at forbyde, at dens fartøjer fisker på åbent hav, hvis de ikke har en behørig licens eller tilladelse. Den nyligt konstaterede situation viser tydeligt, at Sri Lanka ikke optræder i overensstemmelse med sit internationale ansvar som flagstat.
(37)
Siden afgørelsen af 15. november 2012 er tre fartøjer med Sri Lankas flag, Malshiri No. 1, Gold Marine 5 og Lakpriya 2, ifølge oplysninger fra IOTC (5) i 2013 blevet grebet af kyststater i at drive IUU-fiskeri. Det erindres, at i henhold til artikel 18, stk. 1 og 2, i UNFSA er flagstaten ansvarlig for de af landets fartøjer, der driver fiskeri på åbent hav. Ifølge artikel 118 i De Forenede Nationers Havretskonvention (UNCLOS), skal en flagstat desuden samarbejde om bevarelse og forvaltning af levende ressourcer, hvilket tydeligvis undermineres af, at landets flåde opererer i IOTC-zonen uden lovlig fiskerilicens og således udøver IUU-fiskeri som defineret i artikel 2 i IUU-forordningen.
(38)
Det blev desuden i 2013 konstateret, at 13 andre fartøjer fra Sri Lanka, som blev inspiceret ved gennemsejling af en kyststats eksklusive økonomiske zone, overtrådte IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Kommissionen finder, at Sri Lanka-fartøjernes fortsatte fiskeri, som er i strid med IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, er et tydeligt udtryk for, at Sri Lanka ikke har påtaget sig sit ansvar som flagstat efter international ret som omhandlet i betragtning 37.
(39)
Det viser også, at Sri Lanka ikke har sikret sig, at de fiskerfartøjer, som har ret til at føre landets flag, ikke udøver eller støtter IUU-fiskeri, og dette er i strid med punkt 34 i FN's internationale handlingsplan mod IUU-fiskeri, som fastsætter, at staterne bør sikre sig, at fiskerfartøjer, der har ret til at føre deres flag, ikke udøver eller støtter IUU-fiskeri. Eksistensen af fartøjer med Sri Lankas flag som omhandlet i betragtning 36 til 38 er en yderligere understregning af, at Sri Lanka ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, i UNFSA, som fastsætter, at en flagstat skal sikre, at fartøjer, der fører det pågældende lands flag, overholder RFFO'ernes bevarelses- og forvaltningsregler.
(40)
Kommissionen kunne også konstatere, at Sri Lanka ikke var i stand til at træffe effektive foranstaltninger over for de gentagne tilfælde af IUU-fiskeri på grund af mangler ved landets lovgivning. Det foreslås derfor i handlingsplanen, at der gennemføres en revision af de retlige rammer, der skal sikre opfyldelse af de internationale forpligtelser for så vidt angår det åbne hav; manglen på tilstrækkelige operationelle midler til effektiv overvågning af Sri Lankas højsøflåde skal afhjælpes, og der skal indføres en ordning med afskrækkende sanktioner.
(41)
Som nævnt i betragtning 36 i denne afgørelse vedtog Sri Lanka i november 2013 en revideret lov om fiskeri, der gør det muligt for landets fartøjer at fiske uden for landets eksklusive økonomiske zone. Der foreligger imidlertid kun et udkast til den retsakt, der kræves til gennemførelse af licensordningen for det åbne hav, og den kan derfor ikke anvendes. Der udstedes på nuværende tidspunkt licenser af administrationen uden en forud fastlagt procedure og fremgangsmåde. Hertil kommer, at den reviderede lov om fiskeri også fastsatte skærpede sanktioner for IUU-overtrædelser, som kun kan opfattes som afskrækkende for en del af Sri Lankas højsøflåde (navnlig de små fartøjer, som fisker uden for Sri Lankas eksklusive økonomiske zone, for hvilke sanktionerne kan anses for at være passende i betragtning af disse fartøjers begrænsede fiskerikapacitet). Sri Lankas flåde af store fartøjer (med længde på over 24 meter) er vokset i 2013 og 2014, og de sanktioner, der er fastsat ved den nye fiskerilov, som finder anvendelse på denne del af flåden, kan ikke anses for at være afskrækkende, idet disse fartøjer har en fiskerikapacitet, som er 10-20 gange større end de mindre fartøjer. Den nuværende lovgivning (6) fastsætter en maksimal bødestørrelse på 8 429 EUR (LKR 1 500 000 (7)), hvilket ikke kan anses for at være effektivt med hensyn til at sikre overholdelse, forebygge overtrædelser og fratage overtrædere de fordele, der er forbundet med deres ulovlige aktiviteter. Sådanne sanktioner kan derfor ikke anses for at være i overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i UNFSA, hvori det bl.a. fastsættes, at sanktioner skal være tilstrækkeligt strenge og fratage overtræderne den gevinst, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter. Kommissionen finder derfor, at den sanktionsordning, Sri Lanka har indført, tydeligvis er utilstrækkeligt og ikke står i forhold til alvoren af mulige overtrædelser, de potentielle konsekvenser af overtrædelserne for ressourcerne og den potentielle gevinst, der kan være forbundet med sådanne ulovlige handlinger.
(42)
De foranstaltninger, som Sri Lanka har truffet med henblik på at varetage sine forpligtelser som flagstat, er derfor ikke tilstrækkelige til at efterleve artikel 118 i UNCLOS og artikel 18, 19 og 20 i UNFSA.
(43)
I lyset af betragtning 292 til 299 i afgørelsen af 15. november 2012 og udviklingen efter nævnte dato mener Kommissionen med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, og artikel 31, stk. 4, litra a), ikke, at Sri Lanka har opfyldt sine forpligtelser som flagstat i henhold til international ret, når det gælder IUU-fartøjer og IUU-fiskeri udøvet eller støttet af fartøjer, der fører Sri Lankas flag, eller af Sri Lanka-statsborgere, eller at landet har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at hindre dokumenterede og gentagne tilfælde af IUU-fiskeri, som udøves af fartøjer, der tidligere har ført Sri Lankas flag.
3.2. Manglende samarbejde og håndhævelse (IUU-forordningens artikel 31, stk. 5, litra b), c) og d)
(44)
Som beskrevet i betragtning 302 til 311 i afgørelsen af 15. november 2012 har Kommissionen vurderet, om Sri Lanka har samarbejdet effektivt med Kommissionen om undersøgelser og tilhørende aktiviteter.
(45)
Hvad angår de fartøjer, der er omhandlet i betragtning 293 i afgørelsen af 15. november 2012, var Sri Lanka som anført i betragtning 296 i denne afgørelse forpligtet til månedligt at indberette, hvilke foranstaltninger der var truffet over for disse fartøjer. Der blev kun foretaget indberetning for 9 ud af 12 måneder i 2013 og for 2 ud af 4 måneder i 2014. Dette er i strid med bestemmelserne i artikel 20 i UNFSA, som fastsætter, at staterne er forpligtede til at undersøge, samarbejde enten direkte med eller gennem RFFO'er for at sikre overholdelse og håndhævelse af RFMO-bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, og Sri Lanka har derfor ikke opfyldt sine forpligtelser efter international ret med hensyn til samarbejde og håndhævelse på internationalt plan.
(46)
Som beskrevet i betragtning 302 i afgørelsen af 15. november 2012 og i ovenstående betragtning 45 har Sri Lanka ikke opfyldt sine månedlige indberetningsforpligtelser over for IOTC for de 13 Sri Lanka-fartøjer, der formodes at have deltaget i IUU-aktiviteter, men som ikke er opført på en IOTC-liste. Sri Lanka har således ikke bevist, at landet efterlever kravene i artikel 94, stk. 2, litra b), i UNCLOS, ifølge hvilke en flagstat skal udøve jurisdiktion i henhold til national ret over ethvert skib, som fører dens flag, og over dets kaptajn, officerer og besætning.
(47)
Som anført i betragtning 306 og 307 i afgørelsen af 15. november 2012 har Kommissionen undersøgt, om Sri Lanka har truffet effektive håndhævelsesforanstaltninger over for erhvervsdrivende, der er ansvarlige for IUU-fiskeri, og om der er idømt sanktioner, der er tilstrækkeligt strenge til at fratage overtræderne den gevinst, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter.
(48)
Som forklaret i betragtning 41 har Sri Lanka efter vedtagelsen af afgørelsen af 15. november 2012 ikke indført afskrækkende sanktioner for segmentet med store fartøjer i landets flåde. De nuværende sanktionsmuligheder er ikke i overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i UNFSA, hvori det bl.a. fastsættes, at sanktioner skal være tilstrækkeligt strenge og fratage overtræderne den gevinst, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter.
(49)
De foreliggende oplysninger bekræfter, at Sri Lanka stadig ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international ret med hensyn til iværksættelse af effektive håndhævelsesforanstaltninger. Som forklaret i betragtning 36 til 38 understreger den fortsatte forekomst af fartøjer, der overtræder IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, Sri Lankas manglende efterlevelse af sit ansvar for så vidt angår fartøjer, der opererer på det åbne hav, jf. artikel 18, stk. 1 og 2, i UNFSA.
(50)
Som det fremgår af betragtning 309 i afgørelsen af 15. november 2012, kan udviklingsniveauet i Sri Lanka ikke betragtes som en faktor, der underminerer de kompetente myndigheders kapacitet til at samarbejde med andre lande og træffe håndhævelsesforanstaltninger. De specifikke hindringer for udviklingen er nøjere beskrevet i betragtning 65 til 67.
(51)
De foranstaltninger, som Sri Lanka har truffet med henblik på at varetage sine forpligtelser som flagstat, er derfor ikke tilstrækkelige til at efterleve artikel 94, stk. 2, litra b), i UNCLOS og artikel 18 og 19 i UNFSA.
(52)
I lyset af betragtning 302 til 311 i afgørelsen af 15. november 2012 og udviklingen efter nævnte dato mener Kommissionen med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, og artikel 31, stk. 5, litra b), c) og d), ikke, at Sri Lanka har opfyldt sine forpligtelser som flagstat i henhold til international ret, når det gælder samarbejde og bestræbelserne på at håndhæve reglerne.
3.3. Manglende gennemførelse af internationale regler (IUU-forordningens artikel 31, stk. 6)
(53)
Som nævnt i betragtning 314 til 334 i afgørelsen af 15. november 2012 har Kommissionen gennemgået alle de oplysninger, den anså for relevante for Sri Lankas status som kontraherende part i IOTC. Kommissionen har derfor analyseret al information, der anses for relevant med hensyn til Sri Lankas tilsagn om at anvende IOTC's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i forlængelse af afgørelsen af 15. november 2012.
(54)
Det erindres, at IOTC siden vedtagelsen af afgørelsen af 15. november 2012 har offentliggjort årlige rapporter om overholdelse for henholdsvis 2013 (8) og 2014 (9), og de viser, at Sri Lanka stadig ikke overholdte eller kun delvist overholdte reglerne i 2012 og 2013.
(55)
Hvad angår rapporten om overholdelse for 2013, indsendte Sri Lanka ikke visse af de oplysninger, der kræves om statistik, og om visse bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.
(56)
Hvad angår IOTC-resolution 10/08 (10) vedrørende listen over aktive fartøjer, fremlagde Sri Lanka f.eks. ikke oplysninger om det internationale radiokaldesignal for de enkelte fartøjer. Hvad angår IOTC-resolution 06/03 (11) om indførelse af fartøjsovervågningssystemer (FOS), har Sri Lanka hverken fået udstyret sine fartøjer med en længde overalt på mere end 15 meter med FOS eller opført et fartøjsovervågningscenter (FOC). Sri Lanka har heller ikke indsendt den obligatoriske FOS-statusrapport. Hvad angår IOTC-resolution 10/02 (12) om obligatoriske statistikkrav, har Sri Lanka hverken indberettet data om størrelsesfrekvens for kystfiskeri eller om fangster, indsats og størrelsesfrekvens i overensstemmelse med den standard, der kræves i resolutionen for kystfiskeri, overfladefiskeri og langlinefiskeri. Sri Lanka har kun delvist overholdt IOTC-resolution 05/05 (13) om indberetning af data om hajer, eftersom fangstdataene for garn og langline er indberettet samlet. Med hensyn til IOTC-resolution 12/05 (14) om omladninger til søs har Sri Lanka ikke indgivet den krævede rapport. Hvad angår IOTC-resolution 11/04 om observatørordningen (15), har Sri Lanka ikke gennemført det regionale observatørprogram, som det kræves i henhold til resolutionen. Sri Lanka har navnlig ikke oprettet observatørordningen for de obligatoriske 5 % til søs for fartøjer med en længde på over 24 m og overholder derfor ikke rapporteringsforpligtelsen for observatører.
(57)
Hvad angår rapporten om overholdelse for 2014, indsendte Sri Lanka ikke visse af de oplysninger, der kræves om statistik, og om visse bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.
(58)
Hvad angår IOTC-resolution 13/02 (16), har Sri Lanka ikke vedtaget lovgivning, der gør mærkning af udstyr obligatorisk. Hvad angår IOTC-resolution 13/08 (17), har Sri Lanka ikke indsendt en forvaltningsplan for anordninger, der tiltrækker fisk (FAD'er), og der er heller ikke truffet retlige eller administrative foranstaltninger for de 8 notfartøjer som krævet i IOTC-resolution 12/13 (18). Også for så vidt angår 2014 og IOTC-resolution 06/03 (19) har Sri Lanka ikke udstyret sine fartøjer med en samlet længde på over 15 meter med FOS og heller ikke bygget et FOC, og endelig er den obligatoriske statusrapport om FOS heller ikke blevet indsendt. Hvad angår IOTC-resolution 10/02 om de obligatoriske statistikkrav, levede oplysningerne fra Sri Lanka om fangster, indsats og størrelsesfrekvens ikke op til den standard, der kræves i henhold til resolutionen. Hvad angår IOTC-resolution 13/06 (20) og 12/04 (21), har Sri Lanka hverken gennemført forbuddet om hvidtippet haj eller opfyldt forpligtelserne for notfartøjer til at have ketsjere om bord og for langlinefartøjerne til at have linekappeanordninger og redskaber til at fjerne kroge. Hvad angår resolution 11/04 (22), har Sri Lanka heller ikke i 2014 indført observatørordningen som krævet. Sri Lanka har navnlig ikke oprettet observatørordningen for de obligatoriske 5 % til søs for fartøjer med en længde på over 24 meter og overholder derfor ikke rapporteringsforpligtelsen for observatører. Hvad angår IOTC-resolution 10/10 (23), har Sri Lanka ikke indsendt rapporten om import, landing og omladning af tun og tunlignende fisk i havnene.
(59)
Det forhold, at Sri Lanka hverken indsendte de krævede oplysninger til IOTC eller opfyldte IOTC-forpligtelserne som omhandlet i betragtning 56 og 58 viser, at landet ikke har været i stand til at opfylde sine forpligtelser som flagstat, der er fastsat i UNCLOS og UNFSA. Navnlig den manglende rettidige indsendelse af oplysninger om statistikker, FOS, fangster, indsats, omladning i havne og observatørprogrammer underminerer Sri Lankas evne til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 117 og 118 i UNCLOS. Disse artikler fastsætter en stats forpligtelse til at vedtage foranstaltninger for deres statsborgere til bevarelse af levende ressourcer på det åbne hav og samarbejde om bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for levende ressourcer på det åbne hav.
(60)
Som omhandlet i betragtning 322 i afgørelsen af 15. november 2012 blev der påvist en række forhold under Kommissionens besøg i Sri Lanka i 2010, navnlig med hensyn til det manglende FOS og den manglende lovgivning om indberetning af fangster. Andre bekymrende forhold, f.eks. den manglende ordning for observatører og den ringe indberetning om fartøjer og statsborgere, der har deltaget i IUU-fiskeri, blev understreget i betragtning 319 og 321 i afgørelsen af 15. november 2012 som følge af IOTC-rapporterne om overholdelse for 2011 og 2012. De oplysninger, der i den forbindelse blev indsendt af Sri Lankas myndigheder om lovgivning om fiskeri på det åbne hav, etablering af et fungerende FOS, en pålidelig observatørordning og fangstregistrering- og indberetning viste, at myndighederne ikke har sikret effektfuld og effektiv kontrol og overvågning af fartøjer, der fører Sri Lankas flag, i overensstemmelse med de internationale forpligtelser. Sri Lanka blev som omhandlet i betragtning 36, 40 og 41, navnlig opfordret til at fastlægge dækkende lovgivning om tilladelse til fiskeri på det åbne hav med tilhørende fiskerilicenser og efterlevelse af IOTC-resolutioner, navnlig med hensyn til overvågning af og kontrol med landets egen flåde, herunder et FOS, logbog, fangstindberetningssystem og en observatørordning. Hvad angår lovgivningen om fiskeri på det åbne hav, blev loven om fiskeri ændret for at muliggøre fiskeri på åbent hav, og der blev lavet et udkast til en gennemførelsesforordning for udstedelse af licenser, som blev endeligt vedtaget i september 2014. Da gennemførelsesforordningen imidlertid først blev vedtaget i september 2014, og der ikke foreligger oplysninger om, hvordan den gennemføres, udstedes der kun administrative licenser, og Sri Lankas fartøjer opererer uden FOS. Hvad angår den regionale observatørordning, afslørede Sri Lankas myndigheder, at en stor del af flåden på trods af udvælgelse og ansættelse af visse inspektører ikke vil være dækket på grund af det begrænsede antal inspektører (45) i forhold til det store antal fartøjer (1 758 i IOTC-registeret over fartøjer). Sri Lanka har imidlertid ikke fremlagt forslag til at afhjælpe dette alvorlige problem inden for rammerne af IOTC, hvilket betyder at der ikke findes en tilstrækkelig dækning af fartøjer, der fører Sri Lankas flag, og som driver fiskeri på åbent hav, fordi inspektionsforanstaltningerne er utilstrækkelige. Der mindes i denne forbindelse om, at Sri Lanka har store problemer med at indberette data til IOTC, hvilket svækker landets kapacitet til at varetage sine forpligtelser som flagstat.
(61)
For så vidt angår FOS erindrer Kommissionen som omhandlet i betragtning 316, 321 og 322 i afgørelsen af 15. november 2012 og betragtning 60 i nærværende afgørelse om de mange forskellige problemer, som IOTC har påpeget. Efter afgørelsen af 15. november 2012 erklærede Sri Lanka, at landet var i færd med at indføre FOS. Det fremlagde lovgivning for Kommissionen, hvoraf det fremgik, at der var fra 1. november 2011 var indført et krav til fartøjerne om at have en transponder om bord, og de oplyste, at der allerede var udvalgt en tjenesteudbyder. Finansieringen var imidlertid ikke på plads, og der har været forhandlinger i gang mellem Sri Lankas myndigheder og en finansiel institution i mere end 18 måneder. Forhandlingerne vedrører vilkårene og betingelserne for et lån til køb og etablering af et FOC og finansiel bistand til erhvervsdrivende til installering og drift inden for en rimelig frist af et FOS for hele højsøflåden. Som følge heraf råder Sri Lanka ikke over et FOC. Hertil kommer, FOS'et stadig er under udvikling og aldrig er blevet operationelt. Kommissionen konstaterede under sit besøg i januar 2014 - således som det også er blevet bekræftet ved senere meddelelser og IOTC's rapporter om overholdelse for 2013 og 2014 - at Sri Lankas fiskerfartøjer stadig ikke er udstyret med FOS. Hvad angår opfyldelse af IOTC's FOS-krav, er der uoverensstemmelse mellem IOTC's rapporter om overholdelse for 2013 og 2014 og Sri Lankas forholdsregler. Ifølge rapporterne om overholdelse er der tale om delvis overholdelse, mens de oplysninger, der er indsendt af Sri Lanka, tydeligt viser, at der ikke er sket nogen egentlig etablering af et FOS. På baggrund af de oplysninger, der er indhentet om Sri Lankas myndigheders kontrol- og overvågningskapacitet, især om kapaciteten til at forvalte flåden og udviklingen og etableringen af et fungerende FOS, kan det konstateres, at Sri Lanka ikke opfylder kravene i UNFSA's artikel 18, stk. 3, litra g).
(62)
De forhold, der er omhandlet i afsnit 3.3 viser, at Sri Lanka overtræder artikel 18, stk. 3, i UNFSA.
(63)
I betragtning af Sri Lankas forpligtelser som flagstat har landet derfor ikke i tilstrækkelig grad efterlevet artikel 117 og 118 i UNCLOS og artikel 18, stk. 3 i UNFSA.
(64)
I lyset af betragtning 314 til 334 i afgørelsen af 15. november 2012 og udviklingen efter nævnte dato finder Kommissionen med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3 og 6, ikke, at Sri Lanka har opfyldt sine forpligtelser i henhold til international ret, når det gælder overholdelsen af internationale regler og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.
3.4. Specifikke begrænsninger i udviklingslande
(65)
Det skal erindres, at Sri Lanka i henhold til De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (24) anses for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 92 ud af 186 lande). Dette bekræftes også af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 (25), hvor Sri Lanka står opført i kategorien for mellemindkomstlande i nederste halvdel.
(66)
Der er som nævnt i betragtning 337 i afgørelsen af 15. november 2012 ikke fundet belæg for, at Sri Lankas manglende opfyldelse af sine internationale retlige forpligtelser skyldes manglende udvikling. Der er heller ikke efter den 15. november 2012 fremlagt yderligere konkret dokumentation for, at de konstaterede mangler er en følge af manglende kapacitet og administrativ infrastruktur.
(67)
Under hensyn til betragtning 336 og 337 i afgørelsen af 15. november 2012 og udviklingen efter nævnte dato finder Kommissionen med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 7, ikke, at Sri Lankas udviklingsstatus og overordnede forvaltning af fiskeriet er påvirket af dets udviklingsniveau.
4. KONKLUSIONER OM IDENTIFIKATION AF ET IKKESAMARBEJDENDE TREDJELAND
(68)
På baggrund af ovenstående konklusioner om Sri Lankas manglende opfyldelse af de forpligtelser, der påhviler landet i henhold til international ret som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat, til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør dette land i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificeres som et land som Kommissionen betragter som et ikkesamarbejdende tredjeland, når det gælder bekæmpelsen af IUU-fiskeriet.
(69)
Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal i henhold til IUU-forordningens artikel 18, stk. 1, litra g), afvise import til EU af fiskevarer, uden at de behøver at anmode om yderligere dokumentation eller sende en anmodning om bistand til flagstaten, hvis de opdager, at fangstattesten er valideret af myndighederne i en flagstat, der er identificeret som en ikkesamarbejdende stat i henhold til artikel 31 i nævnte forordning. Der bør i videst muligt omfang gradvist tages højde for de negative konsekvenser for handelen i perioden mellem ikrafttrædelsen af nærværende gennemførelsesafgørelse og de eventuelle foranstaltninger, der træffes af Rådet, for at lette parternes tilpasning til den nye situation og give de erhvervsdrivende passende tid til at tilpasse sig på grund af de særlige karakteristika for fiskevarerne fra Sri Lanka og for Sri Lankas forsyningsvirksomheder, bl.a. de små og mellemstore virksomheder. Anvendelsen af denne afgørelse bør derfor udskydes i tre måneder. En sådan udskydelse bør ikke få indflydelse på behovet for, at Rådet hurtigt træffer foranstaltninger for at afhjælpe situationen i Sri Lanka for så vidt angår IUU-fiskeri.
(70)
Det skal bemærkes, at identifikationen i denne afgørelse af Sri Lanka som et land, som Kommissionen betragter som ikkesamarbejdende, ikke udelukker, at Kommissionen eller Rådet senere kan træffe foranstaltninger til at oprette en liste over ikkesamarbejdende tredjelande.
(71)
Skulle Rådet placere Sri Lanka på en liste over ikkesamarbejdende tredjelande i henhold til bestemmelserne i artikel 33 i IUU-forordningen, bliver denne forudgående identifikationsafgørelse forældet.
5. UDVALGSPROCEDURE
(72)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den Demokratiske Republik Sri Lanka identificeres som et tredjeland, der af Kommissionen betragtes som et ikkesamarbejdende tredjelande, når det gælder bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft den 14. januar 2015.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 2014.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. října 2014
o určení třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
(2014/715/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN může Evropská komise určit třetí země, které považuje za nespolupracující země v boji proti rybolovu NNN. Třetí země může být určena jako nespolupracující třetí země, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(4)
Určení nespolupracujících třetích zemí je založeno na přezkumu všech informací ve smyslu čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.
(5)
V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN může Rada stanovit seznam nespolupracujících zemí. Vůči těmto zemím se uplatní opatření stanovená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.
(6)
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN jsou státy vlajky, které jsou třetími zeměmi, povinné oznámit Komisi svá opatřeních pro provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat.
(7)
V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN Komise administrativně spolupracuje s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění ustanovení tohoto nařízení o osvědčení o úlovku.
(8)
V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) (rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012) osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země na základě nařízení o rybolovu NNN.
(9)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto předběžné určení vychází.
(10)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech rovněž oznámila osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. K těmto dopisům bylo připojeno rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(11)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro oficiální zařazení na seznam jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení o rybolovu NNN, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly a provedly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. Včasným a účinným prováděním akčního plánu mohou dotčené země předejít situaci, kdy budou určeny jako nespolupracující třetí země a kdy bude předložen návrh na jejich zařazení na konečný seznam.
(12)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, ii) vyhodnotily provádění opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, iii) zasílaly Komisi každých šest měsíců podrobné zprávy s hodnocením provádění každého opatření, mimo jiné z hlediska jejich individuální a/nebo celkové účinnosti při zajišťování plně vyhovujícího systému pro kontrolu rybolovu.
(13)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí Komise, stejně jako na další relevantní informace. To umožnilo uvedeným zemím předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo na vyžádání nebo poskytnutí dodatečných informací.
(14)
Komise proto prostřednictvím svého rozhodnutí a dopisů ze dne 15. listopadu 2012 zahájila s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné období, aby se v této záležitosti v zásadě dosáhlo dohody, považuje období šesti měsíců.
(15)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi třetími zeměmi v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Uvedených osm zemí bylo o úvahách Komise průběžně informováno buď ústně, nebo písemně.
(16)
Šrílanské demokratické socialistické republice (dále jen „Šrí Lanka“) se nepodařilo vyvrátit skutečnosti uvedené Komisí ani realizovat akční plán k nápravě dané situace.
(17)
Toto prováděcí rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, je výsledkem šetření a dialogu, které proběhly v souvislosti s prováděním nařízení o rybolovu NNN. Tento proces probíhal v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v tomto nařízení, které se týkámimo jiné povinností třetí země, které pro ně jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývají z mezinárodního práva v oblasti předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(18)
Z prováděcího rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, vyplývají důsledky uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN.
2. POSTUP VŮČI ŠRÍ LANCE
(19)
Dne 15. listopadu 2012 oznámila podle článku 32 nařízení NNN Komise Šrí Lance, že zvažuje možnost určit Šrí Lanku jako nespolupracující třetí zemi (3).
(20)
Komise vyzvala Šrí Lanku, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012.
921)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se týkaly zejména přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného sledování, pozorovacího programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Další zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, např. Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (IPOA-NNN). Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení však bylo považováno pouze za podpůrný důkaz, a nikoli za základ pro určení.
(22)
Podáním ze dne 14. prosince 2012 informovala Šrí Lanka Komisi o institucionálních opatřeních přijatých k odstranění nedostatků uvedených v navrhovaném akčním plánu.
(23)
Šrí Lanka předložila písemné připomínky dne 31. prosince 2012 a 4. ledna 2013.
(24)
Dopisem ze dne 7. února 2013 požádala Komise Šrí Lanku, aby poskytla aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu.
(25)
Dne 13. března 2013 předložily šrílanské orgány tyto dokumenty: i) průvodní dopis a vysvětlující dopis; ii) aktualizované údaje o časovém harmonogramu všech opatření, která má Šrí Lanka přijmout; iii) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; iv) národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN na rok 2013; v) aktualizace administrativních postupů a pokynů pro používání osvědčení o úlovku; vi) rozpočtové prostředky na rok 2013 pro zřízení pobočky divize kontroly kvality ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů; vii) návrhy znění revidovaných právních předpisů týkající se plnění právních povinností, sledování zámořského loďstva a odrazujících sankcí; viii) programy na zvýšení informovanosti provozovatelů o systému osvědčování úlovků; xi) kontrolní systém a x) pokyny pro postupy k prošetření činností NNN na volném moři.
(26)
Technické konzultace mezi Komisí a Šrí Lankou se uskutečnily dne 17. dubna 2013 v Bruselu. Během tohoto setkání orgány Šrí Lanky předložily Komisi svůj nový národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN stejně jako plánovaná opatření na zlepšení křížové kontroly údajů uvedených v osvědčení o úlovku a zahájily revizi právního rámce.
(27)
Ve svém podání ze dne 30. května 2013 a ze dne 3. června 2013 Šrí Lanka zdůraznila své odhodlání včasně provádět cestovní mapu, kterou vypracovala, a zároveň přijala legislativní změny k posílení opatření k zákazu rybolovu NNN a zahájila postup zadávání veřejných zakázek na systém sledování plavidel (VMS).
(28)
Na základě pokroku zjištěného v období od listopadu 2012 do začátku června 2013 informovala Komise v dopise ze dne 11. června 2013 Šrí Lanku, že za účelem dosažení konkrétních výsledků při řešení nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a za účelem dokončení potřebných opatření prodlouží Komise dialog se Šrí Lankou o dalších devět měsíců - do 28. února 2014. Po tomto dopise Komise dne 20. června 2013 zaslala aktualizovaný návrh akčního plánu.
(29)
Šrí Lanka předložila dne 22. srpna 2013 zprávu o pokroku za období od 31. května 2013 do 15. srpna 2013, po které dne 28. října 2013 následovalo podání s informacemi o postupu přijímání novelizovaných právních předpisů.
(30)
Komise navštívila dotčené šrílanské orgány ve dnech 28.-30. ledna 2014. Tyto orgány byly informovány o vývoji situace v souladu s rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 a navrhovaným akčním plánem. Během návštěvy Komise měly šrílanské orgány možnost učinit prohlášení a poskytnout příslušnou dokumentaci v reakci na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a informovat Komisi o nejnovějším vývoji, pokud jde o pokrok akčního plánu.
(31)
Šrí Lanka podala další zprávu o pokroku dne 27. března 2014 za období 16. srpna 2013 až 21. března 2014, v jejímž rámci předložila tyto dokumenty: i) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; ii) aktualizovaný harmonogram provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN; iii) dopisy ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů ministerstvu zahraničních věcí se žádostí o přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření a šetření státních příslušníků podílejících se na rybolovné činnosti NNN pod vlajkami jiných států; iv) žádost o financování systému VMS a doklad o požadavku na transpondér; v) informace o zvyšování povědomí a vi) vzorky revidovaného deníku rybolovu na rok 2014 a plán kontroly v přístavech zaměřené na rybářská plavidla pro hlubinný rybolov a rybolov na volném moři. Informace se rovněž týkaly přijetí revidovaného zákona o rybolovu šrílanským parlamentem dne 5. listopadu 2013. Šrí Lanka podala dne 1. srpna 2014 dodatečnou zprávu o pokroku, která se vztahovala na období do července 2014 a která kromě aktualizovaných informací o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu a aktualizovaného harmonogramu provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN obsahovala též dopis ministerstva zahraničních věcí ministerstvu rybolovu a rozvoje vodních zdrojů, v němž bylo uvedeno, že opis listiny o přijetí pro přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření bude předložen po přistoupení; a zpráva dále zahrnovala žádost určenou generálnímu prokurátorovi na zavedení větších sankcí do stávajících právních předpisů, dva dopisy od navrhovatelů právních předpisů obsahující revidované návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, jakož i shrnutí programů na zvyšování informovanosti kapitánů na volném moři a prováděcí zprávu pro IOTC o regionálním programu pozorovatelů. Dne 29. srpna 2014 poskytla Šrí Lanka dodatečné informace, v nichž vysvětlila, jaký posun učinila ve vztahu ke zjištěným nedostatkům (jednalo se o návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, informační oběžník o sankcích, informace o programech pozorovatelů a o kontrolních programech, jakož i o informace o pokroku při nápravě zjištěných nedostatků). Ve dnech 18. a 19. září 2014 poskytla Šrí Lanka nové informace, které potvrzovaly přijetí předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, úvahy ve vnitřní činnosti za účelem vypracování kabinetního memoranda o odrazujícím sankčním systému, úvahy za účelem splnění povinností vůči IOTC, informace o lodním deníku, výskytu kontrol a pozorovatelů a informace o možném částečném postupném zavádění transpondérů VMS na paluby šrílanských rybářských plavidel v období od ledna 2015 do srpna 2015 (ačkoliv smlouva s dodavatelem nebyla dosud podepsána ani provedena).
(32)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Šrí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 a Šrí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o úvahách Komise.
(33)
S ohledem na získané poznatky, jak je uvedeno v 34. až 67. bodě odůvodnění, je Komise přesvědčena, že oblasti, které byly v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 popsány jako problematické a nedostatečné, Šrí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Šrí Lanka rovněž neprovedla v plném rozsahu opatření navrhovaná v průvodním akčním plánu.
3. URČENÍ ŠRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(34)
V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN Komise přezkoumala, zda Šrí Lanka dodržovala své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a příslušnými informacemi, které poskytla Šrí Lanka, s navrhovaným akčním plánem, stejně jako s opatřeními, která byla přijata k nápravě situace. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.
3.1. Opakující se rybolov NNN (čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN)
(35)
Jak bylo uvedeno v 292. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise zjistila, že Šrí Lanka nemá právní předpisy umožňující vydávání povolení k rybolovu na volném moři.
(36)
Jak je uvedeno v 296. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, třináct plavidel Šrí Lanky bylo zařazeno do návrhu seznamu plavidel provádějících rybolov NNN vedeného Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), protože byla zachycena při rybolovu v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů IOTC. Od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka nezakázala svým plavidlům provádět nezákonný rybolov na volném moři ani bezodkladně nepřijala právní předpisy umožňující rybolov na volném moři a vydávání povolení k rybolovu na volném moři, aby tak zabránila nezákonnému rybolovu svými rybářskými plavidly. Šrí Lanka místo toho 5. listopadu 2013 konečně přijala revidovaný zákon o rybolovu umožňující rybolov na volném moři. Byly vypracovány prováděcí právní předpisy pro vydávání povolení pro plavidla na volném moři, jež byly přijaty v září 2014, ovšem (podle podání příslušných orgánů) nebyly dosud provedeny. Šrí Lanka rovněž omezila počet plavidel působících v IOTC z 3 307 na 1 758, tato plavidla však stále provádí rybolov na základě správního povolení pro rybolov na volném moři, a nikoli na základě zákonného povolení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) bodem ii) Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích (4) (UNFSA) musí stát vlajky přijmout opatření zakazující jeho plavidlům rybolov na volném moři, pokud nemají řádné povolení nebo schválení k provádění rybolovu. Uvedená situace jednoznačně dokládá, že Šrí Lanka nepostupuje v souladu se svou mezinárodní právní odpovědností jakožto státu vlajky.
(37)
Od vydání rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byla podle informací získaných IOTC (5) v roce 2013 pobřežními státy zachycena tři plavidla plující pod šrílanskou vlajkou - Malshiri No. 1, Gold Marine 5 a Lakpriya 2, která pravděpodobně prováděla rybolov NNN. Připomíná se, že podle čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA je stát vlajky odpovědný za svá plavidla provozovaná na volném moři. Kromě toho v souladu s článkem 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) musí státy spolupracovat na zachování a řízení živých zdrojů; tuto povinnost jednoznačně narušuje přítomnost loďstva v IOTC bez zákonného povolení k rybolovu, které tak provádí rybolov NNN ve smyslu definice v článku 2 nařízení o rybolovu NNN.
(38)
V roce 2013 bylo navíc během kontroly při tranzitu přes území výlučné ekonomické zóny (EEZ) pobřežního státu zjištěno, že 13 dalších šrílanských plavidel nesplňuje opatření pro zachování a řízení živých zdrojů IOTC. Komise se domnívá, že pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, představuje jednoznačný doklad, že Šrí Lanka neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Situace rovněž dokládá neschopnost Šrí Lanky zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod její vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala, což je v rozporu s bodem 34 IPOA-NNN, ve kterém se stanoví, že státy by měly zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod jejich vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala. Kromě toho je existence plavidel plujících pod šrílanskou vlajkou, jak je uvedeno v 36. až 38. bodě odůvodnění, rovněž známkou nesplnění povinností ze strany Šrí Lanky vyplývajících z čl. 19 odst. 1 a 2 dohody UNFSA, kde se stanoví, že stát vlajky musí zajistit, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala předpisy pro zachování a řízení zdrojů regionálních organizací pro řízení rybolovu.
(40)
Komise rovněž zjistila, že Šrí Lanka nemůže přijmout vhodná opatření k zabránění opakujícímu se rybolovu NNN kvůli nedostatkům ve svém právním rámci. Komise proto v rámci akčního plánu navrhla, aby byl proveden přezkum právního rámce pro zajištění dodržování mezinárodních závazků ve vztahu k volnému moři, a to za účelem odstranění nedostatku příslušných provozních prostředků určených k účinnému sledování šrílanského zámořského loďstva a vytvoření odrazujícího sankčního systému.
(41)
Jak již bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Šrí Lanka přijala v listopadu 2013 revidovaný zákon o rybolovu umožňující jejím plavidlům provádět rybolov mimo výlučnou ekonomickou zónu Šrí Lanky. Avšak zákon potřebný pro provádění systému udělování povolení pro rybolov na volném moři je stále ve fázi návrhu, a proto není použitelný. Povolení jsou v současné době vydávána na základě správních rozhodnutí, bez předchozího vymezení postupů a nesystémovým způsobem. Kromě toho revidovaný zákon o rybolovu rovněž stanoví větší sankce za rybolov NNN, které by mohly být považovány za odrazující, pouze pro část šrílanského zámořského loďstva (zejména pro malé lodě, které loví mimo šrílanskou výlučnou ekonomickou zónu a pro které by mohly být sankce považovány za vhodné vzhledem k omezené rybolovné kapacitě těchto plavidel). Avšak šrílanská flotila větších plavidel (o délce větší než 24 m) se v letech 2013 a 2014 rozrostla a výši sankcí, které stanoví nový zákon o rybolovu pro tuto část flotily, nelze již považovat za odrazující; rybolovná kapacita těchto plavidel je 10-20krát větší než u menších plavidel. Současné právní předpisy (6) počítají s maximální pokutou ve výši 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kterou nelze považovat za účinnou z hlediska zajištění dodržování opatření a odrazování od jejich dalšího porušování a která nepřipraví pachatele o výhody vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Výši těchto sankcí nelze pokládat za splňující požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Komise se proto domnívá, že sankční systém zavedený Šrí Lankou je zjevně nepřiměřený a jednoznačně neodpovídá závažnosti možných porušení pravidel, možnému dopadu porušení pravidel na zdroje a případnému prospěchu, který může z takové nezákonné činnosti vyplývat.
(42)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s článkem 118 úmluvy UNCLOS a s články 18, 19 a 20 dohody UNFSA.
(43)
Vzhledem k 292. až 299. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vzhledem k vývoji po 15. listopadu 2012 zastává Komise názor, že na základě ustanovení čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN neplní Šrí Lanka povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva ohledně plavidel provádějících rybolov NNN a rybolovu NNN prováděného rybářskými plavidly plujícími pod její vlajkou nebo jejími státními příslušníky, a nepřijala dostatečná opatření, aby čelila doloženému a opakujícímu se rybolovu NNN prováděnému plavidly, která dříve plula pod její vlajkou.
3.2. Špatná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN)
(44)
Jak je popsáno v 302. až 311. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu toho, zda Šrí Lanka účinně spolupracuje s Komisí na vyšetřování rybolovu NNN a s ním spojených činností.
(45)
Pokud jde o plavidla uvedená v 293. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Šrí Lanka byla - jak vyplývá z 296. bodu odůvodnění uvedeného rozhodnutí - povinna podávat každý měsíc zprávy o opatřeních přijatých vůči těmto plavidlům. Tyto zprávy byly předloženy pouze v 9 z 12 měsíců v roce 2013 a pouze ve 2 ze 4 měsíců v roce 2014. V rozporu s ustanoveními článku 20 dohody UNFSA, podle kterého musí státy spolupracovat buď přímo, nebo prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby zajistily dodržování opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a jejich vymáhání, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, pokud jde o mezinárodní spolupráci a donucování.
(46)
Jak je uvedeno v 302. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a výše v 45. bodě odůvodnění, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vůči IOTC měsíčně podávat zprávy v souvislosti s 13 šrílanskými plavidly, u nichž se předpokládá, že jsou zapojena do rybolovu NNN, která však nejsou zařazena na seznam IOTC. Šrí Lanka proto neprokázala splnění podmínek čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS, v němž se stanoví, že stát vlajky přejímá pod svou jurisdikci v rámci svých vnitrostátních právních předpisů každé plavidlo plující pod jeho vlajkou, jeho velitele, důstojníky i posádku.
(47)
Komise dále zkoumala, jak je uvedeno v 306. až 307. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, zda Šrí Lanka přijala účinná donucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění rybolovu NNN a zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o zisky vyplývající z tohoto rybolovu.
(48)
Jak bylo vysvětleno v 41. bodě odůvodnění v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, na Šrí Lance nebyl zaveden odrazující sankční systém pro segment velkých plavidel šrílanské flotily. Stávající soubor sankcí není v souladu s požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti.
(49)
Dostupné důkazy stále potvrzují, že Šrí Lanka neplní své povinnosti podle mezinárodního práva, co se týče účinných donucovacích opatření. V tomto ohledu, jak bylo vysvětleno v 36. až 38. bodě odůvodnění, pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, svědčí o tom, že Šrí Lanka neplní povinnosti vůči svým plavidlům provádějícím činnost na volném moři, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA.
(50)
Jak bylo zdůrazněno v 309. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, úroveň rozvoje Šrí Lanky nelze považovat za činitel narušující schopnost příslušných orgánů spolupracovat s ostatními zeměmi a usilovat o vymáhání. Vyhodnocení konkrétních překážek rozvoje je dále uvedeno v 65. až 67. bodě odůvodnění.
(51)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS a s články 18 a 19 dohody UNFSA.
(52)
S ohledem na 302. až 311. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky v souvislosti se spoluprací a donucovacími opatřeními.
3.3. Nedodržování mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)
(53)
Jak je popsáno v 314. až 334. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu veškerých důležitých informací týkajících se statusu Šrí Lanky jako smluvní strany IOTC. Komise proto provedla analýzu veškerých informací, které považovala za důležité ve vztahu k dohodě Šrí Lanky o uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých komisí IOTC v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(54)
Připomíná se, že od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 vydala komise IOTC výroční zprávy o plnění požadavků pro léta 2013 (8) a 2014 (9), z nichž vyplývá, že v letech 2012 a 2013 Šrí Lanka požadavky stále neplnila nebo je plnila jen částečně.
(55)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2013, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(56)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 10/08 (10) o seznamu aktivních plavidel, Šrí Lanka neposkytla informace o mezinárodní rádiové volací značce pro každé plavidlo. Pokud jde o usnesení IOTC č. 06/03 (11) o přijetí systému sledování plavidel (VMS), Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC). Šrí Lanka rovněž nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému VMS. Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 (12) o povinných statistických požadavcích, Šrí Lanka neposkytla údaje o četnosti a velikosti pro pobřežní rybolov a údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením pro pobřežní rybolov, hladinný lov a rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr. Pokud jde o usnesení IOTC 05/05 (13) o předkládání údajů týkajících se žraloků, tyto požadavky splnila Šrí Lanka jen částečně, protože údaje o úlovcích pro tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry jsou uvedeny společně.Pokud jde o usnesení IOTC 12/05 (14) o překládkách v přístavu, nepředložila Šrí Lanka povinnou zprávu.Pokud jde o usnesení IOTC 11/04 o pozorovatelích (15), Šrí Lanka neprovedla regionální programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení. Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy.
(57)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2014, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(58)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 13/02 (16),Šrí Lanka nepřijala právní a správní předpisy, které by stanovily povinné označování vybavení. Pokud jde o usnesení IOTC 13/08 (17), Šrí Lanka nepředložila plán řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) ani nebyla přijata žádná právní a správní opatření pro osm plavidel lovících košelkovými nevody v souladu s požadavky usnesení IOTC 12/13 (18). V roce 2014 opět ve vztahu k usnesení 06/03 (19) Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC) ani nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému sledování plavidel (VMS).Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 o povinných statistických údajích, neoznámila Šrí Lanka údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením.Pokud jde o usnesení IOTC 13/06 (20) a 12/04 (21), Šrí Lanka neprovedla zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého ani nezavedla pro plavidla lovící košelkovými nevody povinné vybavení podběráky a pro plavidla používající dlouhé lovné šňůry povinné vybavení nástroji na odříznutí lovné šňůry a vyjmutí háčku. V roce 2014 Šrí Lanka opět ve vztahu k usnesení 11/04 (22) neprovedla programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení.Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy. Pokud jde o usnesení IOTC 10/10 (23), Šrí Lanka neposkytla zprávu o dovozu, vykládce a překládce tuňáka a produktů z příbuzných druhů ryb v přístavech.
(59)
Neposkytnutí informací, které požaduje IOTC, a nesplnění povinností IOTC podle 56. a 58. bodu odůvodnění ze strany Šrí Lanky je dokladem toho, že Šrí Lanka nesplnila povinnosti státu vlajky stanovené v úmluvě UNCLOS a v dohodě UNFSA. Zejména neposkytnutí včasných statistických informací, informací o systému VMS, o úlovku a intenzitě, překládkách v přístavu, programu pozorovatelů oslabuje schopnost Šrí Lanky plnit své povinnosti v souladu s články 117 a 118 úmluvy UNCLOS. Tyto články stanoví povinnosti státu přijmout pro své státní příslušníky opatření na zachování živých zdrojů na volném moři a spolupracovat na opatřeních pro zachování a řízení živých zdrojů v oblasti volného moře.
(60)
Jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, během návštěvy Komise na Šrí Lance v listopadu 2010 byla zjištěna řada dalších skutečností, a to zejména pokud jde o chybějící systém VMS a právní předpisy pro podávání zpráv o úlovcích. V 319. a 321. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 jsou v důsledku zpráv o plnění požadavků IOTC pro léta 2011 a 2012 uvedeny další skutečnosti týkající se například chybějícího programu pozorovatelů a špatného podávání zpráv o plavidlech a státních příslušnících, u nichž bylo zjištěno zapojení do rybolovu NNN.V tomto ohledu z informací předložených šrílanskými orgány ve vztahu k právním předpisům v oblasti rybolovu na volném moři, vytvoření funkčního systému VMS, spolehlivého programu pozorovatelů a k evidenci úlovků a podávání zpráv o úlovcích vyplynulo, že orgány nezajistily účinnou a účelnou kontrolu a sledování plavidel plujících pod vlajkou Šrí Lanky v souladu s mezinárodními závazky. Šrí Lanka, jak je uvedeno v 36., 40. a 41. bodě odůvodnění, byla především vyzvána, aby vypracovala podrobný právní rámec umožňující rybolov na volném moři společně s povoleními k rybolovu na volném moři a aby splnila usnesení IOTC, a to zejména pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad vlastní flotilou, včetně systému VMS, lodního deníku a systému podávání zpráv o úlovcích a programu pozorovatelů.Pokud jde o právní předpisy v oblasti rybolovu na volném moři, byl změněn zákon o rybolovu, aby umožňoval rybolov na volném moři, a bylo navrženo prováděcí nařízení k vydávání povolení, jež bylo nakonec přijato v září 2014. Jelikož však bylo dané prováděcí nařízení přijato až v září 2014 a nedostává se informací o tom, jak bude provedeno, jsou v současnosti vydávána pouze administrativní povolení, přičemž šrílanská plavidla jsou provozována bez systému VMS. Pokud jde o regionální program pozorovatelů, z dokumentů poskytnutých šrílanskými orgány vyplynulo, že i přes výběr a přijetí několika inspektorů nebude velká část loďstva pokryta z důvodu malého počtu inspektorů (45) v poměru k velkému počtu plavidel (1 758 v rejstříku plavidel IOTC). Šrí Lanka však nepředložila žádné návrhy na řešení tohoto vážného problému v kontextu IOTC, v důsledku kterého není odpovídajícím způsobem zajištěno pokrytí loďstva plujícího pod šrílanskou vlajkou na volném moři kvůli nedostatečným prostředkům pro inspekci.V tomto ohledu je třeba připomenout, že Šrí Lanka má vážné problémy při vykazování údajů pro IOTC, což ohrožuje schopnost země vykonávat povinnosti státu vlajky.
(61)
Pokud jde o systém VMS, jak je uvedeno v 316., 321. a 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a v 60. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise připomíná různé problémy, na které upozorňuje IOTC. V návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka uvedla, že se nachází v procesu zavádění systému VMS. Předložila Komisi právní předpisy prokazující požadavek na transpondér na palubě od 1. listopadu 2011 a uvedla, že už byl vybrán poskytovatel služeb. Nebylo však zajištěno financování a jednání mezi šrílanskými orgány a příslušnými finančními institucemi probíhají už déle než 18 měsíců. Jednání se týkají podmínek úvěru na nákup a instalaci FMC a poskytování finanční pomoci provozovatelům při instalaci a provozování systému VMS v přiměřené lhůtě pro celou flotilu provádějící rybolov na volném moři. V důsledku toho není na Šrí Lance zřízeno středisko FMC. Systém VMS je navíc stále ve vývoji a nebyl dosud uveden do provozu. Komise během své návštěvy v lednu 2014 zjistila, jak potvrzuje následné podání Šrí Lanky a zprávy o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014, že rybářská plavidla Šrí Lanky stále nejsou vybavena systémem VMS. Pokud jde o soulad s požadavky IOTC na systém VMS, existují rozpory mezi zprávami o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014 a kroky Šrí Lanky. Zprávy o plnění požadavků uvádějí údaje o částečném plnění, zatímco z informací poskytnutých Šrí Lankou jednoznačně vyplývá, že nedošlo k žádné skutečné realizaci systému VMS. Šrí Lanka proto nesplňuje podmínky stanovené v čl. 18 odst. 3 písm. g) dohody UNFSA s ohledem na údaje o schopnosti šrílanských orgánů v oblasti sledování, kontroly a dohledu, zejména provozní schopnosti řídit vlastní flotilu a schopnosti vývoje a realizace funkčního systému VMS.
(62)
Ze skutečností uvedených v oddílu 3.3 vyplývá, že Šrí Lanka porušuje podmínky čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(63)
Šrí Lanka proto s ohledem na své povinnosti státu vlajky nesplňuje dostatečně podmínky článku 117, 118 úmluvy UNCLOS a čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(64)
S ohledem na 314. až 334. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po přijetí tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva, co se týče mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.
3.4. Zvláštní omezení rozvojových zemí
(65)
Připomíná se, že podle ukazatele lidského rozvoje zavedeného OSN (24) je Šrí Lanka považována za zemi na středním stupni lidského rozvoje (92. místo ze 186 zemí). Potvrzuje to i příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (25), kde je Šrí Lanka uvedena v kategorii zemí s nižšími středními příjmy.
(66)
Jak je uvedeno v 337. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, nebylo možno zjistit žádný průkazný důvod, který by naznačoval, že skutečnost, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající pro ni z mezinárodního práva, je důsledkem nedostatečného rozvoje. Po 15. listopadu 2012 nebyl předložen žádný další konkrétní důkaz, který by prokazoval, že zjištěné nedostatky jsou důsledkem nedostatečné kapacity a správní infrastruktury.
(67)
S ohledem na 336. až 337. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN stav rozvoje a celková výkonnost Šrí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její úrovní rozvoje.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(68)
S ohledem na závěry týkající se skutečnosti, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající z mezinárodního práva pro stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu a nepřijímá kroky směřující k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, měla by být v souladu s článkem 31 nařízení o rybolovu NNN určena jako země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN.
(69)
Podle čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN jsou příslušné orgány členských států povinny odmítnout dovoz produktů rybolovu do Unie, aniž by musely žádat dodatečné důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, pokud si jsou vědomy, že osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky určeného v souladu s článkem 31 uvedeného nařízení jako nespolupracující stát. Nepříznivý dopad na obchod by měl nastávat pokud možno co nejpozvolněji s cílem usnadnit - během období mezi dnem vstupu tohoto prováděcího rozhodnutí Komise v platnost a případnými opatřeními přijatými Radou - přizpůsobení dotčených stran nové situaci a s cílem poskytnout hospodářským subjektům, mimo jiné i malým a středním podnikům, vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktů rybolovu ze Šrí Lanky a ke zvláštním vlastnostem dodavatelů na Šrí Lance, dostatek času na přizpůsobení. V důsledku toho by uplatňování tohoto rozhodnutí mělo být odloženo o tři měsíce. Tento odklad by neměl mít žádný dopad na potřebu rychlých opatření ze strany Rady pro urychlené řešení situace na Šrí Lance v souvislosti s rybolovem NNN.
(70)
Je třeba prohlásit, že určení Šrí Lanky jako země, kterou Komise pro účely tohoto rozhodnutí považuje za nespolupracující, nebrání tomu, aby Komise nebo Rada učinily jakýkoli následný krok za účelem vypracování seznamu nespolupracujících zemí.
(71)
V případě, že Rada zařadí Šrí Lanku na seznam nespolupracujících zemí podle článku 33 nařízení o NNN, toto předcházející rozhodnutí o určení se stane zastaralým.
5. POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU
(72)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Šrílanská demokratická socialistická republika je určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. ledna 2015.
V Bruselu dne 14. října 2014.