RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1269/2012
af 21. december 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Rusland efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 954/2006 (2) efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 24,1 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter i Rusland og en resttold på 35,8 % på importen af varer fra alle andre virksomheder i Rusland. Den endelige antidumpingtold var på 35,8 %, dvs. resttolden, og var blevet pålagt OAO TMK-gruppen, der er genstand for den fornyede undersøgelse, (»TMK-gruppen« eller »ansøgeren«), som bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works.
(2)
Ved forordning (EF) nr. 812/2008 (3) ændrede Rådet efter indledningen af en interimsundersøgelse, som TMK-gruppen havde anmodet om i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den fornyede undersøgelse«), den endelige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, til 27,2 % for TMK-gruppen.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (4) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse (»udløbsundersøgelsen«) de foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 954/2006 på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine.
(4)
I overensstemmelse hermed er de i øjeblikket gældende foranstaltninger de foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012. TMK-gruppen, der bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works, er underlagt en antidumpingtold på 27,2 %.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(5)
Den 14. oktober 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (5) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland.
(6)
Den fornyede undersøgelse, som er begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet, blev indledt efter en begrundet anmodning indsendt af TMK-gruppen. Ansøgeren fremlagde i sin ansøgning umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Berørte parter
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, myndighederne i eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til ansøgeren, som besvarede det inden for fristen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne fastsætte dumpingens omfang. Der blev udført kontrolbesøg hos ansøgeren og hos dens forbundne handelsvirksomheder ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Køln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) og TMK Global S.A. (Genève).
1.4. Den nuværende undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er den samme som i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, hvorved de nuværende foranstaltninger blev indført, dvs. sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding (6) og med oprindelse i Rusland (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93.
2.2. Samme vare
(12)
Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen bekræftede den nuværende undersøgelse, at den vare, der fremstilles i Rusland og eksporteres til Unionen, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Dumping af import i NUP
3.1.1. Normal værdi
(13)
Hjemmemarkedssalget blev foretaget via de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ZAO TMK Trade House og TMK Warehouse, som solgte den pågældende vare videre til uafhængige kunder i Rusland.
(14)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådant salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. I undersøgelsen blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for alle eksporterende producenter.
(15)
Det blev desuden undersøgt, om den enkelte varetype af den samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, var tilstrækkeligt repræsentativ i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis ansøgerens samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der blev eksporteret til Unionen.
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af den enkelte varetype, som var blevet solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder af hver af de eksporterede typer af den pågældende vare der var fortjenstgivende i NUP.
(17)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(18)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som en vejet gennemsnitspris udelukkende af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(19)
Den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer, som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. For det eksisterende hjemmemarkedssalg blev fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for de pågældende varetyper. Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste.
(20)
Med hensyn til produktionsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det, for så vidt angår gas, undersøgt, om de gaspriser, som blev betalt af de eksporterende producenter, i tilstrækkelig grad afspejlede de omkostninger, der var forbundet med gasproduktionen og -distributionen.
(21)
Det blev konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som de eksporterende producenter betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at hjemmemarkedspriserne på gas i Rusland er regulerede priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de justeres i overensstemmelse hermed. Da der ikke forelå tilstrækkeligt repræsentative, ikke-fordrejede gaspriser for det russiske hjemmemarked, fandtes det hensigtsmæssigt i medfør af artikel 2, stk. 5, at basere justeringen på information fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus), og justeret for lokale distributionsomkostninger. Waidhaus, der er knudepunktet for det russiske salg af gas til Unionen, som både er det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(22)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde TMK-gruppen gældende, at justeringen af gasprisen var i modstrid med grundforordningens artikel 2, stk. 5, og artikel 2.2.1.1 i WTO-antidumpingaftalen. Som nævnt i betragtning 21 blev det konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som TMK-gruppen betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de derfor justeres i overensstemmelse hermed. TMK-gruppens påstand blev anset for at være udokumenteret og blev i mangel af beviser afvist.
3.1.2. Eksportpris
(23)
Det bør bemærkes, at en vis eksportmængde af den pågældende vare ikke var blevet indberettet af TMK-gruppen, da de mente, at den pågældende vare ikke var omfattet af undersøgelsen. Prøver i form af tværsnit af den vare, der angiveligt ikke var omfattet af varedækningen før og efter yderligere bearbejdning, blev forelagt Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøgene, hvilket imidlertid ikke kan anses for at være et afgørende bevis.
(24)
Kommissionen var efter at have undersøgt sagen af den opfattelse, at den pågældende vare var omfattet af varedækningen. De tilsvarende eksporttransaktioner blev derfor taget i betragtning i beregningen af dumpingen.
(25)
Under en høring den 9. november 2012 under ledelse af høringskonsulenten anførte TMK-gruppen, at den hovedsageligt ønskede at beskæftige sig med klassificeringsspørgsmålet, som var blevet fremsat i det dokument, hvor der blev fremlagt oplysninger, og som efter TMK's mening førte til en stigning i dumpingmarginen på ca. 13-14 %. TMK-gruppen udtrykte nogen forundring over, at disse varer blev anset for at være omfattet af undersøgelsen og gentog, at de eksporterede mængder ikke var blevet indberettet, da disse varer var »emner« (også kaldet »hule produkter«) og ikke rør, og dermed efter deres mening ikke hørte ind under varedækningen. De fremførte yderligere, at dette anliggende allerede var blevet behandlet meget indgående af Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. I den henseende bør det bemærkes, at TMK-gruppen selv anførte i et indlæg af 31. august 2012, at »spørgsmålet om, hvorvidt »hule produkter«, der hører ind under KN-kode 7304 59 10, bør være omfattet af undersøgelsen, er blevet indgående behandlet under undersøgelsen«. Faktisk har både European Steel Tube Association (»ESTA«) og TMK-gruppen haft rig mulighed til at kommentere dette anliggende ved flere lejligheder. Desuden bør det bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene anmodede TMK's forretningsmæssigt forbundne importører om at udfylde bilaget til spørgeskemaet og kontrollerede de modtagne oplysninger under et kontrolbesøg med henblik på at indsamle alle relevante oplysninger. Udtalelsen om, at denne sag var blevet »indgående« behandlet af Kommissionens tjenestegrene under undersøgelsen, og at disse varer var blevet anset for at høre ind under varedækningen, var ikke korrekt og blev derfor afvist.
(26)
TMK-gruppen fremførte yderligere, at det var ulovligt og uberettiget at medregne disse eksportmængder, da Kommissionens tjenestegrene ikke kunne påvise, at disse rør ikke var »ubearbejdede«, og at konklusionen om, at disse emner var halvfabrikata (eller delvist bearbejdede) varer, var dårligt begrundet.
(27)
For det første skal det erindres, at de varer, der er omfattet af KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, er »rør og hule profiler«, sømløse, af jern (bortset fra støbejern) og stål, »ubearbejdede lige rør med ensartet godstykkelse, udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse«. I den forklarende bemærkning til underposition 7304 39 10 og 7304 59 10 anføres det, at de omfatter »sømløse stålrør, som hovedsagelig er fremstillet ved gennemboring og varmtvalsning eller ved gennemboring og varmtrækning eller varmstrengpresning; de betegnes almindeligvis som »emner«. De er bestemt til forarbejdning til rør med andet tværsnit og anden godstykkelse og med mindre dimensionstolerancer end udgangsproduktet. De foreligger med afklippede og afgratede ender, men uden anden bearbejdning. Deres udvendige og indvendige overflade er rå og med påsiddende glødeskæl. De er hverken olierede, forzinkede eller lakerede.« Efter at have overvejet de argumenter, som TMK-gruppen og ESTA har fremført, er det opfattelsen, at ud fra de forskellige dokumenter, der er blevet indsamlet under kontrolbesøgt (kundens købsordre og specifikationer, kontrakter mellem virksomheder, fakturaer udstedt af forretningsmæssigt forbundne importører, beskrivelse af ISO-standard 9809-1), er disse rør reelt set »halvfabrikata« i den forstand, at de skal opfylde visse krav og specifikationer, f.eks. »varmebehandlede rør af topkvalitet uden svejsning til cylindere, af ståltype 34CrMo4, i henhold til UNI EN 10083-1 og DIN 1629, med »grovkornsglødning« og »afglattede ender«, af de dimensioner, der er angivet i købsordren.« Desuden peger andre krav, som er anført i kundens købsordre og i specifikationerne, f.eks. »ultralydstest med henblik på at finde defekter, kontrollere godstykkelse, urundhed samt om emnet er lige«, på, at der sker yderligere bearbejdning af disse rør, hvilket ikke er tilfældet for de såkaldte »emner«.
(28)
TMK-gruppen hævdede, at de træk, der gør sig gældende ved »grovkornsglødning« og »afglattede ender« ikke hører til de kriterier, der er opført i teksten med de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, og hvis formål er at fastslå, om et rør er ubearbejdet. I den forbindelse skal det bemærkes, at teksten til positionerne og den relevante forklarende bemærkning ikke altid indeholder en udtømmende liste over alle de kendetegn, der gør sig gældende for de omfattede varer. I forbindelse med sådanne varer som de nævnte, der har de samme karakteristika som andre former for varer, afhænger klassifikationen af de vigtigste kendetegn for de importerede varer. Ganske vist hører disse kendetegn ikke til blandt de kriterier, der er opført i teksten for de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, men de er fortsat vigtige elementer med hensyn til vurderingen af, hvorvidt varetyper kan betragtes som »ubearbejdede« og dermed henhørende under anvendelsesområdet for KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10.
(29)
TMK-gruppen hævdede også, at disse rør ikke var udglødet, da de ikke var blevet varmebehandlet som anført i valseværkscertifikaterne. Det bør i den forbindelse bemærkes, at kundens købsspecifikationer indeholder modstridende oplysninger, idet de nævner produktets varmebehandling. Der henvises i andre dokumenter til disse købsspecifikationer, som f.eks. producentens erklæring udstedt af TMK-gruppen og specifikationen til de kontrakter, som TMK-gruppen og dens ikke forretningsmæssigt forbundne kunde havde underskrevet.
(30)
Det blev desuden bemærket, at i de ovennævnte kontrakter mellem virksomheder, som blev fremlagt af TMK-gruppen under kontrolbesøget, var disse varer oprindeligt klassificeret under en anden KN-kode (i forbindelse med foranstaltninger) og blev ændret til en KN-kode, der ikke var i forbindelse med foranstaltninger (også under UP), selv om der i henhold til de tilgængelige oplysninger ikke var ændringer af kundens købsordre og varespecifikationer. TMK-gruppen fremførte, at denne ændring i KN-koden var irrelevant, da det afgørende i henhold til bestemmelserne for den gældende toldposition er varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen. Selv om varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen, er et vigtigt element, afviser TMK-gruppen ikke, at de klassificerede varetyperne under foranstaltninger, inden de ændrede denne klassificering endog uden at ændre i varespecifikationerne. Det anses for at være et af de elementer, der fører til konklusionen om, at de pågældende varetyper er omfattet af denne undersøgelse.
(31)
Det blev også bemærket, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kundes købsspecifikationer klart henviste til »halvfabrikata« frem for »emner« og »hule produkter«. TMK-gruppen gjorde vedrørende det sidste punkt gældende, at det er totalt irrelevant for toldpositionen, hvordan varen beskrives af en køber. Hertil anføres det, at køberens beskrivelse af varen har en vis værdi, da køberen tydeligvis er klar over kravene i forbindelse med varen på tidspunktet for ordrens afgivelse. Påstanden om, at køberens beskrivelse er »totalt irrelevant«, er derfor tvivlsom.
(32)
Som konklusion kan anføres, at de sømløse rør af stål, der er halvfabrikata, fremstillet ved varmebehandling og indkøbt med det formål at producere sådanne cylindere, skal opfylde meget detaljerede krav af teknisk, kvalitetsmæssig og størrelsesmæssig art. Disse kendetegn svarer klart ikke til begrebet »ubearbejdet« jf. de forklarende bemærkninger til KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, og derfor må de kommentarer, som TMK-gruppen har fremsat om Kommissionens angiveligt forkerte fortolkning af begrebet »ubearbejdet«, afvises.
(33)
I modsætning til en række tidligere erklæringer fremførte TMK-gruppen også, at disse varer, der blev solgt til en ikke-forretningsmæssigt forbunden kunde, ikke kun var beregnet til den samme anvendelse, dvs. fremstillingen af cylindere, men kunne også omdannes til såkaldte »præcisionsrør«. Gruppen anførte, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde først omdanner emner til koldvalsede rør (eller præcisionsrør), som derefter forarbejdes til gascylindere. Det bør bemærkes, at dette element ikke kun er i strid med det, som TMK-gruppen anførte i tidligere indlæg, men også med det, der blev konstateret i de dokumenter, der blev indsamlet under kontrolbesøgene. Trods det ovenfor anførte, bør det bemærkes, at denne supplerende påstand var ny, den blev fremsat sent, og den var udokumenteret. Desuden fremlagde gruppen dokumentation, som angiveligt viste, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde også solgte præcisionsrør. Det blev anført, at denne dokumentation blev fremsat meget sent i undersøgelsen, men det blev også bemærket, at dokumentationen vedrørte en periode lang tid efter afslutningen af NUP, og at dokumenterne vedrørte et eventuelt salg af enhver form (eller profil) af de koldvalsede varer (rør). Disse argumenter blev derfor afvist.
(34)
Størstedelen af eksporten af den pågældende vare foretaget af de eksporterende producenter til Unionen fandt sted til uafhængige kunder i Unionen gennem to forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder, nemlig TMK Europe GmbH med hjemsted i Tyskland og TMK Italia s.r.l. med hjemsted i Italien. Eksportprisen for ovennævnte eksport blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af den videresalgspris, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales af den første uafhængige køber i Unionen til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i undersøgelsesperioden, justeret for alle udgifter påløbet mellem importen og videresalget og justeret for fortjeneste.
(35)
En begrænset mængde blev eksporteret direkte til uafhængige købere i Unionen. Eksportprisen for denne mængde blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.3. Sammenligning
(36)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På det grundlag blev der foretaget justeringer for emballering, transportomkostninger, kreditomkostninger og antidumpingtold.
(37)
TMK-gruppen anmodede om, at visse karakteristika vedrørende stålsort, udvendig gevindskæring og overfladebelægning i forbindelse med den pågældende vare skulle tages i betragtning for at sikre en rimelig sammenligning mellem den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet og solgt til eksport.
(38)
Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ESTA«) hævdede, at enhver anmodning om at ændre den varedefinition eller metode, som var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse eller den efterfølgende fornyede undersøgelse, var en overtrædelse af grundforordningens artikel 11, stk. 9, og ikke burde tages i betragtning.
(39)
I den forbindelse fremgik det af undersøgelsen, at TMK-gruppens anmodning ikke havde indflydelse på varedefinitionen, men snarere gjorde det muligt at udpege yderligere karakteristika, hvilket sikrer en retfærdig sammenligning af den pågældende vare med samme egenskaber. Desuden blev det konstateret, at disse yderligere karakteristika påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed.
(40)
Ud fra ovenstående blev anmodningen anset for berettiget, og de ovennævnte karakteristika blev derfor taget i betragtning.
(41)
TMK-gruppen hævdede, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 10, burde den told, der var betalt for DDP-transaktioner (»leveret fortoldet«) ikke fratrækkes for at beregne eksportprisen. Den hævdede, at sammenlignet med den seneste 12-måneders periode inden indførelsen af antidumpingtolden på TMK's eksport af den pågældende vare til Unionen (1.7.2005-30.6.2006 eller »referenceperioden«) var tolden behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet i NUP og i de efterfølgende salgspriser i Unionen.
(42)
I den forbindelse var det opfattelsen, at DDP-priserne over for de første uafhængige kunder hverken omfattede omkostninger eller antidumpingtold; med andre ord var disse transaktioner generelt tabsgivende. Det bemærkes yderligere, at selv om prisen på råmaterialer for lignende varer var steget med ca. 30 % siden referenceperioden, steg prisen på råvarer, som i gennemsnit udgør mere end 50 % af fremstillingsomkostningerne, med mere end 70 % i samme periode. Ud fra ovenstående var det ikke opfattelsen, at der var et afgørende bevis for, at tolden var korrekt afspejlet i de priser, der blev opkrævet.
(43)
Det bemærkes også, at selv hvis det accepteredes, at tolden var afspejlet i de efterfølgende salgspriser (hvilket ikke er tilfældet), kræver grundforordningens artikel 11, stk. 10, at videresalgspriserne og de efterfølgende salgspriser begge skal afspejle tolden.
(44)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fortsatte TMK-gruppen med at gøre indsigelse mod, at tolden trækkes fra eksportpriserne, og gjorde yderligere gældende, at den foretagne justering af gasomkostningerne medførte tab, hvilket efter TMK's opfattelse bestemt var af et mindre omfang, dog uden at der blev fremlagt beviser herfor. TMK-gruppen fastholdt sit synspunkt om, at det forhold, at eksportpriserne ab fabrik burde ligge over produktionsomkostningerne, retligt var fejlagtigt, og gentog, at de kriterier, der skulle undersøges, kun var, hvorvidt den betalte antidumpingtold var behørigt afspejlet i den videresalgspris, som skulle betales af dens ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, som købte på DDP-basis. Da de DDP-priser, der skulle betales af de første ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, ikke dækker omkostningerne, og slet ikke antidumpingtolden, selv ikke uden en justering af gasprisen, og da prisen på råvarer, der tegner sig for et gennemsnit på mere end 50 % af produktionsomkostningerne, steg med mere end 70 % i den samme periode, jf. betragtning 42, er det imidlertid opfattelsen, at TMK-gruppen ikke har fremlagt afgørende beviser for, at tolden var behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet, eller i de senere salgspriser.
(45)
På baggrund af ovenstående måtte dette argument afvises.
3.1.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver af de to eksporterende producenter. Der fastsættes en fælles dumpingmargen for TMK-gruppen ved at beregne en enkelt vejet gennemsnitlig dumpingsats for de eksporterende producenter inden for TMK-gruppen.
(47)
På dette grundlag udgjorde dumpingmargenen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 29,6 %. Efter fremlæggelsen af oplysninger påpegede TMK-gruppen nogle fejl i dumpingberegningerne for to af gruppens produktionsenheder. Disse fejl blev rettet, og den gennemsnitlige vægtede dumpingmargen for TMK-gruppen er på 28,7 % i stedet for 29,6 %.
(48)
Det bemærkes, at denne dumpingmargen i modsætning til det, der oplyses i den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, er højere end den nuværende told på importen fra TMK-gruppen. Stigningen skyldes en række faktorer: For det første vedrørte den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, kun visse transaktioner hos en af de tre eksporterende producenter. Det blev konstateret, at nogle af disse transaktioner ikke vedrørte den pågældende vare. For det andet var nogle af eksporttransaktionerne vedrørende den pågældende vare ikke blevet indberettet af gruppen i løbet af undersøgelsen som anført i betragtning 23. Endelig blev gruppens påstand med hensyn til, at tolden var en omkostning, afvist (jf. betragtning 41-45). Kombinationen af disse elementer sammen med andre elementer, der var blevet kontrolleret under undersøgelsen, førte til en stigning i dumpingmargenen.
4. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(50)
TMK-gruppen anførte i sin anmodning om fornyet undersøgelse, at der var ændrede omstændigheder af varig karakter, da man havde foretaget betydelige ændringer i den interne struktur og væsentlige forbedringer i produktionsudstyret, hvilket havde haft direkte indflydelse på gruppens omkostningsstruktur.
(51)
Det fremgik af undersøgelsen, at TMK-gruppen faktisk havde foretaget betydelige investeringer, som havde medført effektivitetsgevinster og øget kapacitet. Imidlertid kunne man ikke konstatere, at der var sket et fald i produktionsomkostningerne på grund af de stigende råvarepriser og udviklingen af varesortimentet i retning af varer med mere merværdi. De forbedringer, der er nævnt i betragtning 50, blev anset for at være af strukturel art, og det blev anset for usandsynligt, at de ville ændre sig i den nærmeste fremtid.
(52)
Desuden blev udviklingen i eksportpriserne med salg til lande uden for Unionen i NUP og til Unionen efter NUP også taget i betragtning. Det blev fastslået, at eksporten til lande uden for Unionen af identiske varer skete til sammenlignelige priser ligesom eksportsalget til Unionen i samme periode. For så vidt angik perioden efter NUP, blev det fastslået, at eksporten fandt sted til lidt højere priser end i NUP, hvilket er i tråd med den internationale prisudvikling. Der var således intet tegn på, at eksportpriserne ville svinge betydeligt i den nærmeste fremtid.
5. ÆNDRING AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(53)
På baggrund af resultaterne af undersøgelsen anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra TMK til 28,7 %. Den ændrede antidumpingtold bør fastsættes til niveauet for den konstaterede dumpingmargen, da denne er lavere end den skadesmargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(54)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Punktet vedrørende OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works i tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 affattes således:
»OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1269/2012
ze dne 21. prosince 2012,
kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 585/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Ruska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (2) Rada v návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v sazbě 24,1 % uloženého na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců z Ruska, se zbytkovou celní sazbou 35,8 % na dovoz od všech ostatních společností z Ruska. Konečné antidumpingové clo pro skupinu, která je předmětem tohoto přezkumného šetření, OAO TMK (dále jen „skupina TMK“ nebo „žadatel“), složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works, bylo uloženo v sazbě 35,8 %, což odpovídá zbytkové celní sazbě.
(2)
Nařízením (ES) č. 812/2008 (3) Rada po zahájení prozatímního přezkumu, o které požádala skupina TMK podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, (dále jen „přezkumné šetření“) změnila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pro skupinu TMK na 27,2 %.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012 (4) Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“) zachovala opatření uložená nařízením (ES) č. 954/2006 na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny.
(4)
Opatřeními platnými v současné době jsou proto opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 585/2012. Na skupinu TMK složenou ze společností OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works se vztahuje antidumpingové clo v sazbě 27,2 %.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(5)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) Komise dne 14. října 2011 informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Přezkum, jehož rozsah je omezen na posouzení dumpingu, byl zahájen na základě odůvodněné žádosti podané skupinou TMK. V žádosti poskytl žadatel důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
1.3 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Aby Komise získala informace potřebné pro své šetření, zaslala žadateli dotazník, na který odpověděl v dané lhůtě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění úrovně dumpingu. V prostorách žadatele a jeho obchodních společností ve spojení ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkarino), TMK Europe GmbH (Kolín nad Rýnem), TMK Italia s.r.l. (Lecco) a TMK Global S.A. (Ženeva) byly provedeny inspekce.
1.4 Období přezkumného šetření
(10)
Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek vymezený v prováděcím nařízení (EU) č. 585/2012, jímž byla uložena v současnosti platná opatření, tj. bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (6), pocházející z Ruska, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „bezešvé trubky a duté profily“).
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Shodně s tím, co bylo zjištěno během původního šetření, jakož i během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, potvrdilo stávající šetření, že výrobek vyráběný v Rusku a vyvážený do Unie, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ruska a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejná konečná použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1.1 Běžná hodnota
(13)
Prodej na domácím trhu se uskutečňoval prostřednictvím společností ve spojení, ZAO TMK Trade House a TMK Warehouse, které bezešvé trubky a duté profily následně dále prodávaly nezávislým odběratelům v Rusku.
(14)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého vyvážejícího výrobce posuzováno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření prokázalo, že domácí prodeje byly u všech vyvážejících výrobců reprezentativní.
(15)
Dále bylo posuzováno, zda byl prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného žadatelem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu jeho prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(16)
Podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo následně posuzováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku, jenž byl prodáván v reprezentativním množství, považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Za tímto účelem se u každého vyváženého typu výrobku určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(19)
Běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % prodeje na vývoz do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) byla vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě existence domácího prodeje byl pro dotčené typy výrobků použit zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro daný typ výrobku. V případě, že se domácí prodej neuskutečnil, byl použit průměrný zisk.
(20)
Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, bylo přezkoumáno, zda ceny plynu placené vyvážejícími výrobci přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(21)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu nasvědčují všechny dostupné údaje tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a jsou výrazně nižší než tržní ceny zemního plynu na neregulovaných trzích. Vzhledem k tomu, že náklady na plyn nebyly podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení v záznamech vyvážejících výrobců přiměřeně zohledněny, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Jelikož nebyly k dispozici žádné dostatečně reprezentativní nezkreslené ceny plynu týkající se ruského domácího trhu, bylo uznáno za vhodné, aby se při úpravě vycházelo v souladu s čl. 2 odst. 5 z informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), upravené s přihlédnutím k místním distribučním nákladům. Waidhaus, hlavní centrum prodeje ruského plynu do Unie, která je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady, lze považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(22)
Po zveřejnění konečných závěrů skupina TMK tvrdila, že úprava na základě ceny plynu byla v rozporu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení a s bodem 2.2.1.1 antidumpingové dohody WTO. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená skupinou TMK tvořila zhruba jednu třetinu vývozní ceny zemního plynu z Ruska. Jelikož v záznamech vyvážejících výrobců nebyly přiměřeně zohledněny náklady na zemní plyn, jak stanoví čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Tvrzení skupiny TMK se považuje za nepodložené a jelikož pro ně neexistují žádné důkazy, bylo zamítnuto.
3.1.2 Vývozní cena
(23)
Je třeba poznamenat, že určitý objem vývozu dotčeného výrobku nebyl skupinou TMK uveden, protože se domnívala, že tyto ocelové trubky a duté profily nespadají do oblasti působnosti šetření. Během inspekcí na místě byly útvarům Komise předloženy vzorky ve formě příčných průřezů výrobku, který údajně nespadá do definice výrobku, před jeho dalším zpracováním a po něm, nelze je však považovat za přesvědčivý důkaz.
(24)
Po přezkoumání této otázky byl učiněn závěr, že tyto ocelové trubky a duté profily do definice výrobku spadají. Při výpočtu dumpingu bylo proto přihlédnuto k odpovídajícím vývozním transakcím.
(25)
Během slyšení, které proběhlo dne 9. listopadu 2012 a jemuž předsedal úředník pro slyšení, skupina TMK tvrdila, že by chtěla řešit zejména problém celního zařazení, který byl zmíněn při zveřejnění konečných závěrů a jehož důsledkem bylo podle ní zvýšení jejího dumpingového rozpětí asi o 13-14 %. Skupina TMK vyjádřila překvapení nad skutečností, že tyto výrobky jsou považovány za výrobky spadající do oblasti působnosti šetření, a zopakovala, že tento objem vývozu nebyl uveden z toho důvodu, že tyto výrobky jsou „polotovary“ („blanks“, rovněž nazývané „duté prvky“), a nikoli trubky, a proto podle ní nespadají do definice výrobku. Dále uvedla, že ve skutečnosti tuto záležitost řešily útvary Komise během inspekce na místě jen velmi zběžně. V tomto ohledu je třeba uvést, že samotná skupina TMK v jednom svém podání ze dne 31. srpna 2012 uvedla, že „otázka týkající se toho, zda by ‚duté prvky‘ kódu KN 7304 59 10 měly být zařazeny do oblasti působnosti tohoto šetření, či nikoli, byla během šetření důkladně projednávána“. Ve skutečnosti měly Evropský svaz pro ocelové trubky („ESTA“) i skupina TMK několikrát příležitost vyjádřit k této otázce své připomínky. Kromě toho je třeba uvést, že útvary Komise požádaly dovozce, kteří jsou ve spojení s TMK, aby vyplnili přílohu dotazníku, a získané informace během inspekce na místě ověřily, aby shromáždily veškeré příslušné informace. Tvrzení, že tuto otázku řešily útvary Komise během šetření jen velmi „zběžně“ a že tyto výrobky byly považovány za výrobky spadající do definice výrobku, bylo nesprávné, a proto bylo odmítnuto.
(26)
Skupina TMK kromě toho uvedla, že zahrnutí tohoto objemu vývozu bylo protiprávní a neodůvodněné, jelikož útvary Komise neprokázaly, že tyto trubky nebyly „neopracované“, a že závěry ve smyslu, že tyto „polotovary“ jsou „meziprodukty“ (nebo částečně opracovanými produkty), jsou neopodstatněné.
(27)
Zaprvé je třeba připomenout, že výrobky spadající do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10 jsou „trouby, trubky a duté profily“, bezešvé, ze železa (jiného než litiny) nebo z oceli, „neopracované, rovné a s rovnoměrnou tloušťkou stěny, výhradně pro výrobu trub a trubek o jiném průřezu a tloušťce stěny“. Vysvětlivka k podpoložkám 7304 39 10 a 7304 59 10 uvádí, že zahrnují „ocelové bezešvé trubky vyrobené zpravidla protažením a válcováním za tepla nebo protažením a tažením za tepla; jsou zpravidla nazývány polotovar (‚blanks‘). Jsou určeny k dalšímu přepracování na trubky jiného tvaru a jiné tloušťky stěny s přesnějšími rozměrovými tolerancemi. Předkládají se s hrubě odstřiženými konci a s odstraněnými otřepy, ale jinak jsou nedokončené. Jejich vnější i vnitřní povrch je hrubý a nejsou na nich odstraněny okuje. Nejsou naolejovány, pozinkovány ani barveny“. Po zvážení argumentů předložených ze strany skupiny TMK a ESTA se dospělo k názoru, že na základě různých dokumentů shromážděných během inspekcí na místě (objednávek odběratele a specifikací, smluv mezi společnostmi, faktur vystavených dovozci ve spojení, popisu normy ISO 9809-1) jsou tyto trubky skutečně „meziprodukty“ v tom smyslu, že musí odpovídat určitým požadavkům a specifikacím, jako je „vysoká kvalita trubek válcovaných za tepla pro válce, typu oceli 34CrMo4 podle UNI EN 10083-1 a DIN 1629 ‚žíhané za surova‘ a ‚ohlazené na koncích‘ a rozměrů specifikovaných v objednávce“. Kromě toho i další požadavky, které jsou uvedeny v objednávce odběratele a specifikacích, jako je „ultrazvukové zkoušení za účelem odhalení přípustných závad, kontroly tloušťky, ovalizace a rovnosti“, dokládají další zpracování těchto trubek, což není případ tzv. polotovarů („blanks“).
(28)
Skupina TMK tvrdila, že vlastnosti „žíhané za surova“ a „ohlazené na koncích“ se nevyskytují mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN ani ve znění vysvětlivky za účelem určení toho, zda je trubka „neopracovaná“. V této souvislosti je třeba uvést, že znění položek a příslušných vysvětlivek neobsahují vždy vyčerpávající seznam všech vlastností dotčeného výrobku. Zařazení výrobků, jako jsou dotčené výrobky, které sdílejí vlastnosti různých druhů zboží, závisí na nejdůležitějších vlastnostech dováženého zboží. I když tedy tyto vlastnosti nejsou mezi kritérii uvedenými ve znění příslušných kódů KN a ve znění vysvětlivky, zůstávají přesto skutečnostmi, které mají význam pro posouzení toho, zda určité typy výrobků lze považovat za „neopracované“, či nikoli, a tedy zda spadají do kódů KN 7304 39 10 a 7304 59 10.
(29)
Skupina TMK rovněž tvrdila, že tyto trubky nebyly žíhané, jelikož nebyly tepelně opracovány, jak bylo uvedeno v certifikátech o továrních zkouškách. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v kupních specifikacích odběratele jsou uvedeny rozporné informace, jelikož je v nich zmíněno tepelné opracování tohoto výrobku. Odkaz na tyto kupní specifikace je učiněn v jiných dokumentech, jako je prohlášení výrobce vydané skupinou TMK a specifikace ke smlouvám podepsaným skupinou TMK a jeho odběratelem, který není ve spojení.
(30)
Dále bylo uvedeno, že ve výše zmíněných smlouvách mezi společnostmi, které poskytla skupina TMK během inspekcí na místě, byly tyto výrobky původně zařazeny pod jiný kód KN (na nějž se vztahují opatření) a jejich zařazení bylo poté změněno na kód KN, na nějž se opatření nevztahují (i během období šetření), i když na základě dostupných informací nedošlo k žádným změnám v objednávce odběratele ani ve specifikacích výrobku. Skupina TMK tvrdila, že tato změna kódu KN nebyla relevantní, jelikož podle platných pravidel celního zařazení hrají roli objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie. Objektivní vlastnosti zboží v době jejich dovozu do Unie jsou sice významným hlediskem, ale skupina TMK nepopírá, že zařadila tyto typy výrobků jako výrobky, na něž se vztahují opatření, předtím, než uvedené zařazení změnila, aniž by došlo k jakékoli změně ve specifikacích výrobků. Tato skutečnost se považuje za jednu ze skutečností, na jejichž základě se dospělo k závěru, že dotčené typy výrobků spadají do oblasti působnosti šetření.
(31)
Rovněž bylo uvedeno, že specifikace objednávky odběratele, který není ve spojení, jasně odkazovaly na „meziprodukty“, a nikoli na polotovary („blanks“) nebo „duté prvky“. Pokud jde o tento bod, tvrdila skupina TMK, že pro účely celního zařazení je zcela bezpředmětné, jakým způsobem výrobek popisuje kupující. V reakci na to je třeba uvést, že popis výrobku kupujícím má svůj význam v tom smyslu, že kupující si je v době objednávky zjevně vědom požadavků na výrobek. Tvrdit tedy, že popis kupujícího je „zcela bezpředmětný“, je pochybné.
(32)
Závěrem je třeba říci, že bezešvé ocelové trubky jako meziprodukty vyrobené tepelným zpracováním koupené pro účely výroby válců musí splňovat velmi podrobné technické požadavky a požadavky na kvalitu a rozměry. Tyto vlastnosti zjevně nejsou v souladu s pojmem „neopracovaný“, jak je uveden ve vysvětlivce ke kódům KN 7304 39 10 a 7304 59 10, a proto bylo nutné připomínky skupiny TMK, pokud jde o údajný nesprávný výklad pojmu „neopracovaný“ Komisí, odmítnout.
(33)
V rozporu s některými předchozími tvrzeními skupina TMK rovněž argumentovala, že tyto výrobky prodávané odběrateli, který není ve spojení, nejsou určeny výhradně pro totéž použití, tj. pro výrobu válců, ale je možné je rovněž přepracovat na tzv. přesné trubky („precision pipes“). Skupina tvrdila, že odběratel, který není ve spojení, nejprve přepracuje polotovary na trubky válcované za studena (neboli „precision pipes“), které poté zpracuje na tlakové lahve na plyn. Je třeba uvést, že toto tvrzení je v rozporu s tím, co skupina TMK tvrdila během předchozích podání, i s tím, co bylo zjištěno v dokumentech shromážděných během inspekcí na místě. Nehledě k výše zmíněným skutečnostem je třeba uvést, že toto dodatečné tvrzení je nové, bylo předloženo v pozdní fázi a nebylo podloženo důkazy. Kromě toho předložila tato skupina důkazy, které údajně prokazují, že odběratel, který není ve spojení, prodával rovněž tzv. „precision pipes“. Kromě toho, že tyto důkazy byly předloženy ve velmi pozdní fázi šetření, bylo rovněž uvedeno, že se týkaly období dlouho po skončení období přezkumného šetření a dokumenty se týkaly možných prodejů jakýchkoli typů (nebo průřezů) výrobků válcovaných za studena (trubek). Tyto argumenty byly proto odmítnuty.
(34)
Většina vývozu dotčeného výrobku ze strany vyvážejících výrobců do Unie byla určena nezávislým odběratelům v Unii, a to prostřednictvím dvou obchodních společností ve spojení, tj. TMK Europe GmbH se sídlem v Německu a TMK Italia s.r.l. se sídlem v Itálii. Vývozní cena u výše uvedeného vývozu byla stanovena na základě vývozních cen, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné, podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. za použití cen při dalším prodeji, které byly skutečně uhrazeny nebo jsou splatné společnosti ve spojení prvním nezávislým kupujícím v Unii během období přezkumného šetření, upravených tak, aby byly zohledněny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem a zisky.
(35)
Určitá omezená množství byla vyvezena přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cena pro tato množství byla stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(36)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny úpravy v případě nákladů na balení, přepravu, poskytnutí úvěru a antidumpingová cla.
(37)
Skupina TMK požádala, aby bylo přihlédnuto k některým vlastnostem týkajícím se třídy oceli, typu řezání závitů a povrchové úpravy ocelových trubek a dutých profilů v zájmu zajištění spravedlivého srovnání ocelových trubek a dutých profilů prodávaných na domácím trhu a na vývoz.
(38)
Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (ESTA) prohlásil, že jakákoli žádost o změnu definice výrobku nebo metodiky použité v původním šetření nebo v následném přezkumu je v rozporu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení a nemělo by se k ní přihlížet.
(39)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že tato žádost skupiny TMK nemá vliv na definici výrobku, ale spíše umožňuje určit další vlastnosti, které zajišťují spravedlivé srovnání ocelových trubek a dutých profilů, které sdílejí stejné vlastnosti. Dále bylo zjištěno, že tyto další vlastnosti ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že žádost je opodstatněná, a k výše uvedeným vlastnostem tedy bylo přihlédnuto.
(41)
Skupina TMK tvrdila, že v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení by nemělo být clo zaplacené za transakce DDP („delivered duty paid“, „s dodáním, clo placeno“) odečteno za účelem výpočtu vývozní ceny. Tvrdí, že ve srovnání s posledním úplným dvanáctiměsíčním obdobím před uložením antidumpingového cla na vývoz ocelových trubek a dutých profilů společnosti TMK do Unie (1. července 2005-30. června 2006 nebo „referenční období“) bylo toto clo řádně zohledněno v cenách účtovaných v období přezkumného šetření a v pozdějších kupních cenách v Unii.
(42)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že ceny DDP účtované prvním nezávislým odběratelům nezahrnovaly ani náklady, natož antidumpingové clo, tj. tyto transakce byly celkově ztrátové. Dále je třeba uvést, že i když se ceny podobných výrobků po skončení referenčního období zvýšily přibližně o 30 %, ceny surovin, které představují v průměru více než 50 % nákladů na výrobu, se v tomtéž období zvýšily o více než 70 %. Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o tom, že clo je řádně zohledněno v účtovaných cenách.
(43)
Rovněž je třeba poznamenat, že i kdyby byla přijata skutečnost, že clo je zohledněno v pozdějších kupních cenách (quod non), čl. 11 odst. 10 základního nařízení požaduje, aby clo bylo zohledněno v cenách dalšího prodeje i v pozdějších kupních cenách.
(44)
Po zveřejnění konečných zjištění skupina TMK nadále vznášela námitky proti odečtení cla z vývozních cen a dále tvrdila, že provedená úprava na základě nákladů na plyn způsobila ztráty, které byly podle jejího názoru jistě nižšího rozsahu, aniž však poskytla jakékoli další důkazy. Skupina TMK stále zastávala názor, že skutečnost, že vývozní ceny ze závodu by měly být vyšší než výrobní náklady, je z právního hlediska nesprávná, a zopakovala, že má být posuzováno pouze kritérium, zda bylo zaplacené antidumpingové clo řádně zohledněno v ceně dalšího prodeje účtované odběrateli, kteří nejsou ve spojení, kteří zboží nakoupili na základě DDP („s dodáním clo placeno“). Jelikož však ceny DDP účtované prvním odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nepokrývaly ani náklady, natož antidumpingové clo, dokonce i bez úpravy o náklady na plyn, a jelikož cena surovin, která představuje více než 50 % nákladů na výrobu, se v témže období zvýšila o více než 70 %, jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, má se za to, že skupina TMK neposkytla nezvratné důkazy, které by prokázaly, že clo bylo řádně zohledněno v účtovaných cenách nebo v pozdějších kupních cenách.
(45)
Na základě výše uvedeného bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(46)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu odděleně pro každého z vyvážejících výrobců. Pro skupinu TMK je stanoveno jedno společné dumpingové rozpětí výpočtem jako jediný vážený průměr sazby dumpingu pro vyvážející výrobce v rámci skupiny TMK.
(47)
Na základě toho dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činilo 29,6 %. Po zveřejnění konečných zjištění poukázala skupina TMK na některé administrativní chyby ve výpočtu dumpingu v případě dvou jejích výrobních subjektů. Tyto administrativní chyby byly opraveny a bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí pro skupinu TMK činí 28,7 %, a nikoli 29,6 %.
(48)
Je třeba poznamenat, že toto dumpingové rozpětí je navzdory důkazům prima facie poskytnutým v žádosti o přezkum vyšší než clo v současnosti platné pro dovoz skupiny TMK. Toto zvýšení je důsledkem několika faktorů: za prvé, důkazy předložené v žádosti o přezkum se vztahovaly pouze na určité transakce jednoho ze tří vyvážejících výrobců. Bylo zjištěno, že některé z těchto transakcí se netýkají dotčeného výrobku. Za druhé, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, některé vývozní transakce týkající se dotčeného výrobku nebyly v průběhu šetření skupinou uvedeny. Kromě toho bylo tvrzení skupiny, pokud jde o clo jako náklad (viz 41. až 45. bod odůvodnění), zamítnuto. Kombinace těchto skutečností s jinými skutečnostmi ověřenými v průběhu šetření vedla ke zvýšení dumpingového rozpětí.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(49)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(50)
Skupina TMK ve své žádosti o přezkum uvedla, že došlo ke změně okolností trvalé povahy, jelikož byly provedeny významné změny vnitřní struktury této skupiny a její výrobní zařízení bylo zásadně zdokonaleno, což mělo přímý dopad na strukturu jejích nákladů.
(51)
Šetření odhalilo, že skupina TMK skutečně provedla významné investice, díky nimž se zvýšila účinnost a kapacita. Avšak vzhledem ke zvýšení cen surovin a vývoji skladby výrobků směrem k většímu množství výrobků s přidanou hodnotou nelze prokázat pokles výrobních nákladů. Bylo zjištěno, že zdokonalení uvedená v 50. bodě odůvodnění jsou strukturální povahy a pravděpodobně se v blízké budoucnosti nezmění.
(52)
Kromě toho bylo přihlédnuto i k vývoji vývozních cen do zemí mimi Unii v průběhu období přezkumného šetření a do Unie po skončení období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že ceny u vývozu totožných výrobků do zemí mimo Unii byly srovnatelné s cenami u prodeje na vývoz do Unie za totéž období. Pokud jde o období po skončení období přezkumného šetření, bylo zjištěno, že se tento vývoz uskutečňoval za mírně vyšší ceny než v období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem cen na mezinárodní úrovni. Neexistuje proto žádný náznak toho, že by vývozní ceny v dohledné budoucnosti výrazně kolísaly.
5. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(53)
S ohledem na výsledky tohoto šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné pro dovoz dotčeného výrobku skupiny TMK na 28,7 %. Změněné antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, jelikož je nižší než rozpětí újmy stanovené v původním šetření.
(54)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má být doporučena změna prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společností OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 585/2012 se nahrazuje tímto:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2012.