RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 508/2013
af 29. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 260/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på 63,5 % for alle virksomheder med undtagelse af tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke der var indrømmet individuel told.
2. Indledning af en udløbsundersøgelse
(2)
Den 9. marts 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelse«) (3) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina.
(3)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af Eurométaux (»klageren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 50 % af EU-produktionen af visse wolframelektroder.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Undersøgelse
3.1. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de brugere, som den vidste, var berørt af sagen, producenterne i de potentielle referencelande og repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og de ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Tre importører gav sig til kende. Ingen af dem importerede imidlertid visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina i NUP.
(10)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter, to eksporterende producenter i Kina og en producent i USA.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Plansee SE, Østrig
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji
c)
Virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Kina
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
d)
Virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Den Europæiske Union
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Tyskland
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgien
e)
Referenceland
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i forordning (EF) nr. 260/2007, nemlig wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, med oprindelse i Kina (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00.
(14)
Den undersøgte vare anvendes til svejsning og lignende processer. Wolframelektroder anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kemi-, kernekrafts-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske og kemiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt.
(15)
Undersøgelsen bekræftede, at den undersøgte vare og varer, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen samt varer, der blev fremstillet og solgt i referencelandet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(16)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og i bekræftende fald, om de eksisterende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(17)
Som forklaret ovenfor var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina. De to samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for 80 % til 85 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. På det grundlag blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.
(18)
En af de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev i den oprindelige undersøgelse indrømmet markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), mens den anden blev indrømmet individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelserne i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, tages markedsøkonomisk og individuel behandling ikke op til fornyet overvejelse. En tredje virksomhed, som ikke samarbejdede i den nuværende udløbsundersøgelse, blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(19)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(20)
Som i den oprindelige undersøgelse blev USA foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(21)
Kommissionen undersøgte også, om andre lande kunne være et rimeligt valg som referenceland og udpegede andre tredjelande, hvorfra importen af wolframelektroder var blevet indberettet til Eurostat. Potentielle kendte producenter i disse lande blev kontaktet og opfordret til at samarbejde i denne undersøgelse. Imidlertid blev der ikke etableret noget samarbejde.
(22)
USA blev anset som et repræsentativt referencemarked, navnlig på baggrund af den åbenhed og konkurrence, der præger det amerikanske hjemmemarked. USA blev også anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring, og Kommissionen har heller ikke fået meddelelse om sådanne omstændigheder.
(23)
USA er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Den eneste kendte amerikanske producent blev kontaktet og indvilgede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. De kontrollerede salgs- og produktionstal for denne virksomhed blev anvendt til at fastsætte den normale værdi for virksomheder, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse.
2.2. Normal værdi
(24)
For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra denne virksomheds oplysninger. Det blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgt, om hjemmemarkedssalget af wolframelektroder til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgjorde 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(25)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastlægge andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(26)
For de pågældende varetyper, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet. For de resterende typer varer, der blev undersøgt, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(27)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte en part, at den metode, der var anvendt til at fastlægge SA&G-omkostningerne, var forskellig fra den, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvilket kan have haft en indvirkning på fastlæggelsen af den fortjenstmargen, der var blevet anvendt til at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6. Ud over de oplysninger, der allerede var blevet forelagt i undersøgelsen, dokumenterede parten ikke sin påstand. Det skal bemærkes, at jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev SA&G-omkostningerne fordelt på grundlag af omsætningen, og at denne metode også var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Den fortjeneste, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, var ikke fremkommet i forbindelse med kontrollen af, at der var tale om normal handel, da ingen af de pågældende eksporterede varetyper blev solgt på hjemmemarkedet i normal handel. Denne udløbsundersøgelse viste, at nogle typer af de pågældende varer var rentable, og derfor blev fortjenesten ved disse rentable transaktioner anvendt til beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(29)
For den virksomhed, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet. Referencelandsproducentens hjemmemarkedssalg blev anset for at have fundet sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således anvendes til at fastslå normal værdi for den virksomhed, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(30)
Med hensyn til den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foregik al eksportsalg til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne importører, og varerne blev derefter videresolgt til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. Eksportprisen blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt for en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne virksomheders egne SA&G-omkostninger.
(31)
Efter fremlæggelse af oplysninger fremførte en part, at visse udgifter, som havde relation til salget af andre varer end den pågældende vare, blev taget i betragtning, når der blev fastsat SA&G-omkostninger for forretningsmæssigt forbundne importører, og at disse omkostninger derfor burde udelukkes. Det skal bemærkes, at de kontrollerede SA&G-omkostninger som oplyst af de pågældende virksomheder blev taget i betragtning, da eksportprisen blev beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Påstanden om, at de indberettede SA&G-omkostninger indeholdt SA&G-omkostninger fra salget af andre varer, var ikke dokumenteret og måtte derfor afvises.
(32)
Dertil kommer, at de bemærkninger, som en interesseret part havde indsendt om eksportpriserne, var baseret på en fejl i angivelsen af den relevante valuta. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Med hensyn til fortjenstmargenen samarbejdede ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. I den oprindelige undersøgelse blev fortjenstmargenen for de forretningsmæssigt forbundne importører anvendt, idet aktiviteterne for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke var tilstrækkeligt sammenlignelige med aktiviteterne for den pågældende forretningsmæssigt forbundne importør. Undersøgelsen viste, at aktiviteterne for den forretningsmæssigt forbundne importør var de samme i NUP som i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, dvs. størstedelen af de wolframelektroder, der blev importeret, blev yderligere indarbejdet i det hovedprodukt, som gruppen fremstillede, nemlig svejsepistolen. Det bør også bemærkes, at wolframelektroderne har en lavere værdi end slutproduktet. På den baggrund blev det konkluderet som i den oprindelige undersøgelse, at den forretningsmæssigt forbundne importørs egen fortjenstmargen ville udgøre et præcist grundlag som fortjenstmargen til beregning af eksportprisen.
(34)
Med hensyn til den virksomhed, der fik indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, skete alt eksportsalg til Unionen direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(35)
Fastsættelsen af eksportprisen for alle andre producenter, der var etableret i Kina, var baseret på importstatistikkerne i den database, der er omhandlet i artikel 14, stk. 6.
(36)
Eksportpriserne blev fastlagt ved i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 10, at fratrække den betalte antidumpingtold, da ingen af parterne havde indsendt dokumentation for, at tolden var behørigt afspejlet i videresalgsprisen og de efterfølgende salgspriser på EU-markedet.
2.4. Sammenligning
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport-, forsikrings- og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
2.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(40)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at denne virksomhed fortsatte med dumping på et betydeligt niveau.
(41)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, og for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, for hvilke en landsdækkende dumpingmargen fandt anvendelse, blev der fastslået et betydeligt dumpingniveau, som endog var højere end i den oprindelige undersøgelse.
3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.1. Indledende bemærkning
(42)
I forlængelse af konklusionen om, at der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt.
(43)
Det skal i den forbindelse nævnes, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter kun tegnede sig for ca. 10 % af den samlede produktionskapacitet i Kina. Derfor måtte konklusionerne stort set baseres på de oplysninger, der var indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige oplysninger. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder, den kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet samt EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksportører blev især taget i betragtning.
3.2. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder
(44)
For så vidt angår eksporten til andre tredjelandsmarkeder bør det bemærkes, at de statistiske oplysninger, der er tilgængelige fra de kinesiske offentlige databaser omfatter en bredere varedækning end den undersøgte vare, og der kan derfor ikke udarbejdes en fornuftig analyse af de mængder, der er eksporteret til andre markeder eller priserne på disse markeder. De to samarbejdsvillige producenter fra Kina eksporterede ikke til forretningsmæssigt forbundne kunder på andre tredjelandsmarkeder. På den baggrund kunne eksportpriserne til andre tredjelandsmarkeder i NUP ikke på pålidelig vis fastsættes, og der kunne ikke drages en utvetydig konklusion ud fra de tilgængelige oplysninger.
3.3. De kinesiske producenters uudnyttede kapacitet
(45)
De oplysninger, på baggrund af hvilke analysen i det efterfølgende blev udarbejdet, blev leveret af ansøgeren i anmodningen om fornyet undersøgelse og blev krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger.
(46)
På det grundlag blev de kinesiske producenters kapacitet anslået til at være 1 600 000 kg. Ansøgerens skøn over de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket betyder en uudnyttet kapacitet på ca. 600 000 kg, der overstiger det samlede EU-forbrug i NUP med næsten 5 gange. Således er der store mængder, der vil kunne eksporteres fra Kina, navnlig eftersom der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne store uudnyttede kapacitet.
3.4. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(47)
Importen fra Kina til Unionen steg med 9 % i den betragtede periode og nåede et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP, hvilket udgjorde ca. halvdelen af det samlede EU-forbrug i NUP.
(48)
I den betragtede periode svingede importpriserne og fulgte samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Generelt steg importpriserne fra 2008 til NUP med 42 %, og befandt sig stadig på dumpingniveau. Prisstigningen forklares hovedsageligt ved de højere omkostninger for råvarerne (wolframpulver) i NUP.
3.5. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
EU-markedet er et af de største i verden og har ca. 20 % af det globale forbrug af wolframelektroder. De kinesiske virksomheder har udvist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på EU-markedet, som underbygges af det forhold, at de beholdt og endog udbyggede deres betydelige markedsandel på 45 % i NUP.
3.6. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. I betragtning af især analysen af prisniveauet på EU-markedet og den interesse, som de kinesiske eksportører har udvist for EU-markedet, og den betydelige uudnyttede kapacitet, der findes i Kina, og som er langt større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(51)
Denne undersøgelse bekræftede, at wolframelektroder fremstilles af to producenter i Unionen. Begge producenter samarbejdede fuld ud i forbindelse med undersøgelsen.
(52)
De ovennævnte virksomheder anses for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil herefter blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(53)
Da der kun er to virksomheder, som udgør EU-erhvervsgrenen, vil oplysningerne om EU-erhvervsgrenen enten blive forelagt i indekseret form eller i intervaller, således at fortroligheden beskyttes i henhold til grundforordningens artikel 19.
(54)
Da importen på KN-kode-niveau fra Eurostat også omfattede andre varer end wolframelektroder, er oplysningerne om importen blevet analyseret på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6. Taric-oplysninger betragtes som fortrolige, da de har en detaljeringsgrad, som gør det muligt at identificere parterne. Dette er årsagen til, at der anvendes intervaller i forbindelse med visse oplysninger.
3. EU-forbruget
(55)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(56)
Mellem 2008 og NUP (»den betragtede periode«) faldt EU-forbruget med 16 %. Forbruget i Unionen er faldet væsentligt mellem 2008 og 2009 og steg siden uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. Fra lavpunktet i 2009 til NUP steg EU-forbruget med næsten 40 %.
Tabel 1
Forbrug
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Forbrug
140 000- 150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeks (2008 = 100)
100
61
75
84
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(57)
Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra Kina blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(58)
Til trods for det absolutte fald i EU-forbruget steg importmængden af den undersøgte vare med oprindelse i Kina med 9 % i den betragtede periode og holdt sig på et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. (jf. tabel 2). Denne stigning sammen med den generelle nedgang i EU-forbruget i den betragtede periode, førte til en stigning i de kinesiske eksportørers markedsandel til ca. halvdelen af det samlede EU-marked.
Tabel 2
Importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Mængde
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008 = 100)
100
70
77
109
Markedsandel (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5. Priserne på importen fra Kina
5.1. Prisudvikling
(59)
Priserne på varer fra Kina steg med ca. 40 % mellem 2008 og NUP med en kraftig stigning i NUP. Prisstigningen forklares hovedsageligt med de højere omkostninger for den vigtigste råvare (wolframpulver) i NUP.
Tabel 3
Priserne på importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Priser
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008 = 100)
100
92
114
142
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5.2. Prisunderbud
(60)
Undersøgelsen afslørede, at importpriserne på varer fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser. Der blev fastslået en underbudsmargin på 37 % i NUP, og underbudsmargenen var stadig betydelig - ca. 24 % - når man inkluderede antidumpingtolden i beregningen. Beregningen var baseret på en sammenligning af cif-eksportpriserne for de samarbejdsvillige eksporterende producenter med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ab fabrik. Priserne blev anset for at være repræsentative for Kina, da de to samarbejdsvillige eksporterende producenter dækkede ca. 80 % af importen af wolframelektroder fra Kina.
(61)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en eksporterende producent, at priserne ikke blev sammenlignet varetype for varetype, og at de beregnede underbudsmargener ikke gav mening på grund af de påståede betydelige prisforskelle mellem forskellige varetyper. På baggrund af de oplysninger, der var til rådighed, var det kun muligt at sammenligne varetype for varetype for en del af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet og kun for en del af eksportsalget til Unionen. Imidlertid fremlagde parten ingen dokumentation for, at der kunne drages tvivl om det fornuftige i den anvendte metode. Denne påstand måtte derfor afvises.
(62)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det også fremført, at de kinesiske importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet ikke var blevet sammenlignet i samme handelsled. Denne påstand blev ikke dokumenteret, da den pågældende part ikke fremlagde oplysninger eller dokumentation, som påviste konsekvente og tydelige forskelle i funktion og priser hos sælger for de påståede forskellige handelsled. Denne påstand blev derfor afvist.
6. Import fra andre tredjelande
(63)
Importmængden og priserne fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra andre tredjelande blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Vietnam
Importmængde (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008 = 100)
100
51
49
93
Pris
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008 = 100)
100
102
104
126
Sydkorea
Importmængde (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008 = 100)
100
38
52
16
Pris
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008 = 100)
100
87
87
116
Andre tredjelande
Importmængde (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008 = 100)
100
82
143
120
Pris
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008 = 100)
100
138
150
134
I alt
Importmængde (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008 = 100)
100
50
63
67
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Pris
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
121
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
(64)
Importmængden fra andre tredjelande til EU-markedet faldt med ca. 33 % i den betragtede periode. Markedsandelene faldt i den betragtede periode og lå mellem 30 % og 35 % i NUP. Priserne fra andre tredjelande steg med 21 % i samme periode.
(65)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var der ingen betydelig import af samme vare til EU-markedet ud over fra Kina. Den oprindelige undersøgelse fastslog, at de vigtigste markeder for de resterende amerikanske og japanske producenter var deres respektive hjemmemarkeder. Det blev derfor konkluderet, at importen fra lande ud over Kina var meget begrænset.
(66)
Ifølge oplysninger fra EU-erhvervsgrenen fandtes der ingen produktion af wolframelektroder i Vietnam og Sydkorea, og importen fra disse lande var reelt set fra Kina. Imidlertid var der ikke indhentet oplysninger, der bekræftede denne påstand i denne undersøgelse.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
7.1. Indledende bemærkninger
(67)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(68)
Da EU-erhvervsgrenen består af kun to producenter, indberettes oplysningerne i intervaller af fortrolighedshensyn.
7.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(69)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP var produktionen faldet med 29 % i forhold til 2008. Tendensen har især været negativ i 2009 med et fald på mere end 40 %.
Tabel 5
Den samlede EU-produktion
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktion
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
71
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(70)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 27 % mellem 2008 og NUP, hvilket førte til en kapacitetsudnyttelse på 41 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (%)
57
35
47
41
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
73
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.3. Lagerbeholdninger
(71)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 20 % mellem 2008 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle udvikling med et faldende forbrug på EU-markedet i samme periode.
Tabel 7
Slutlagre
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Slutlagre
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeks (2008 = 100)
100
70
85
80
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.4. Salgsmængde
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 23 % mellem 2008 og NUP og faldt kraftigt mellem 2008 og 2009. Denne negative udvikling har været mere markant end faldet i det samlede forbrug med undtagelse af 2010.
Tabel 8
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeks (2008 = 100)
100
65
87
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.5. Markedsandel
(73)
Som følge af de forhold, der fremgår af foregående betragtning om EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP, med et faldende salg til trods for et marked i fremgang. Det medførte en markedsandel på mellem 20 % til 25 %, der var lidt lavere end den, der var registreret i begyndelsen af den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeks (2008 = 100)
100
107
117
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
7.6. Vækst
(74)
Som forklaret ovenfor faldt forbruget i Unionen væsentligt mellem 2008 og 2009 som et resultat af den økonomiske afmatning og er siden steget uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP med et faldende salg til trods for et marked i fremgang.
7.7. Beskæftigelse og produktivitet
(75)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2008 og NUP.
(76)
Efter faldet i produktionen faldt også produktiviteten pr. arbejdstager, målt som resultat i kg pr. arbejdstager, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10
Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Medarbejderindeks
100
65
84
87
Produktivitetsindeks
100
92
106
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.8. Enhedssalgspriser
(77)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt let mellem 2008 og 2010 og afspejlede delvis virkningen af den økonomiske krise. Mellem 2010 og NUP steg salgspriserne væsentligt. EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg generelt med 35 % i løbet af den betragtede periode. Denne prisudvikling, især mellem 2010 og NUP, skyldtes prisstigningen i de væsentligste komponenter i wolframelektroderne
Tabel 11
Enhedspris for EU-salg
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008 = 100)
100
94
96
135
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.9. Rentabilitet
(78)
Rentabiliteten forbedredes mellem 2008 og NUP efter at have nået et lavere niveau i 2009 og 2010. Imidlertid forblev rentabiliteten negativ i hele den betragtede periode.
Tabel 12
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet for EU-salg
Indeks (2008 = 100)
100
95
95
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(79)
Investeringerne i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode.
(80)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2008 registrerede EU-erhvervsgrenen et negativt investeringsafkast, som blev let forbedret, selv om det dog forblev negativt i NUP.
Tabel 13
Investeringer og investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
100
2
23
18
Investeringsafkast
100
100
96
103
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.11. Likviditet og evne til at rejse kapital
(81)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter udtrykt som en procentdel af omsætningen af den pågældende vare, forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
Tabel 14
Likviditet
2008
2009
2010
NUP
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
106
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.12. Lønninger
(82)
Mellem 2008 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens lønninger med 16 % i takt med nedgangen i antallet af arbejdstagere.
7.13. Dumpingmargenens størrelse
(83)
Til trods for de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping i NUP på et niveau, som er betydeligt over det nuværende foranstaltningsniveau. I betragtning af den store uudnyttede kapacitet underbød de faktiske importmængder fra Kina og deres priser i betragtelig grad EU-erhvervsgrenens salgspriser, og virkningen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for at være ubetydelig.
7.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger lykkedes det ikke EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere dumping. Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men måtte registrere tab som et resultat heraf.
8. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(85)
EU-erhvervsgrenen forblev i en sårbar økonomisk situation og fortsatte med at lide væsentlig skade. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater forværredes i den betragtede periode. Det kunne dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation var sikret.
(86)
Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men solgte til priser, der i det store og hele var under »break-even«. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgspriser mellem 2010 og NUP er faktisk knyttet til stigningen i råvarepriserne og dækkede ikke EU-erhvervsgrenens samlede omkostninger.
(87)
Det kan konkluderes, at EU-erhvervsgrenens vanskeligheder klart hænger sammen med den massive tilstedeværelse af kinesisk lavprisimport af den undersøgte vare på EU-markedet, som sælges til betydeligt dumpede priser på trods af de gældende foranstaltninger. Den faktor var tilstrækkelig til at føre til en situation, hvor EU-erhvervsgrenen lider tab i et forsøg på at bevare en fornuftig markedsandel. Endvidere er disse vanskeligheder blevet yderligere forværret af to faktorer gennem næsten hele den betragtede periode: afmatningen på markedet under den økonomiske krise i 2008-2009 og, omend i mindre omfang, den pludselige stigning i råvareomkostningerne i NUP. Det førte til en situation, hvor tabene har nået et betydeligt niveau.
(88)
På baggrund af den negative udvikling af indikatorerne for EU-erhvervsgrenen er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenen fortsatte med at lide væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(89)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en sårbar situation, hvor den stadig var udsat for skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
2. Kinesiske eksportmængder
(91)
Der mindes om, at forbruget på EU-markedet faldt betydeligt efter den oprindelige undersøgelse hovedsageligt som følge af den økonomiske afmatning. Under disse omstændigheder steg den kinesiske importmængde til et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. Med hensyn til importmængderne er de steget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
3. Uudnyttet kapacitet i Kina
(92)
Som beskrevet i betragtning 46 er der ud fra de tilgængelige oplysninger en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Det kan forventes, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til at øge importen til EU-markedet, hvis der ikke findes antidumpingforanstaltninger. Det skyldes, at der ikke er tegn på, at tredjelandsmarkederne eller det kinesiske hjemmemarked vil kunne absorbere den væsentlige uudnyttede kapacitet i Kina. Følgelig er der kapacitet til en væsentlig forøgelse af importen til Unionen. Den uudnyttede kapacitet skønnes at ville overstige EU-forbruget i NUP næsten fem gange.
(93)
Desuden tydede oplysninger, der blev fremlagt i løbet af undersøgelsen, på, at der var større fordrejninger i forbindelse med råvaremarkedet (ammoniumparawolframat), der var blevet anvendt til fremstillingen af den undersøgte vare. Denne råvare er underlagt eksportkontingenter, der er indført af de kinesiske myndigheder, og eksportafgifter. Dette begrænser eksporten af ammoniumparawolframat og øger kunstigt prisen på verdensmarkedet. Disse fordrejninger medfører sandsynligvis yderligere incitamenter for den kinesiske erhvervsgren til at producere og eksportere til lave priser, hvorimod EU-erhvervsgrenen skal producere den samme vare ud fra kunstigt høje råvarepriser.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(94)
Det blev påvist, at de kinesiske eksporterende producenter udviste en fortsat interesse i EU-markedet og var i stand til at øge importmængden på bekostning af EU-erhvervsgrenens salg. De øgede endog deres allerede betydelige markedsandel i NUP.
5. Konklusion
(95)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(96)
Hvis foranstaltningerne får lov til at løbe ud, er der en stor sandsynlighed for øget dumpingimport, som på alvorlig vis kan true EU-erhvervsgrenens eksistens. I Kina er der faktisk en betydelig uudnyttet kapacitet, som med stor sandsynlighed vil blive rettet mod EU-markedet til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(97)
På baggrund af undersøgelsesresultaterne dvs. den fortsatte dumping, den uudnyttede kapacitet i Kina, fordrejningen på markedet for råvarer, de eksporterende kinesiske producenters potentiale med hensyn til at omdirigere deres eksportmængder til EU-markedet, de kinesiske eksportørers eksportprispolitik, der klart underbyder EU-erhvervsgrenens priser, og EU-markedets tiltrækningskraft, vil enhver ophævelse af foranstaltningerne medføre en sandsynlighed for fortsat skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(98)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(99)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(100)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Ud fra EU-erhvervsgrenens situation og analysen af sandsynligheden for fornyet skade, er det klart, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen produktion og salgsmængde, men importen fra det pågældende land steg på trods af de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, da den blev tabsgivende. Derfor er det nødvendigt at håndhæve redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(102)
Det er opfattelsen, at fortsættelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenen, som i så fald vil være i stand til at øge sin salgsmængde og forbedre sin økonomiske situation. Derimod vil en afbrydelse af foranstaltningerne være en alvorlig trussel for EU-erhvervsgrenens levedygtighed.
3. Brugernes interesser
(103)
Ingen af de 15 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Som i den oprindelige undersøgelse blev der ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra interesserede brugere. I den oprindelige undersøgelse blev det manglende samarbejde forklaret med wolframelektrodernes lave indvirkning på produktionsomkostningerne, da det tilsyneladende er kvalitet og pålidelighed, som er kundernes vigtigste kriterium. I betragtning af den tilsyneladende marginale virkning af den undersøgte vare på varer i efterfølgende produktionsled, blev det konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville påvirke brugerindustrien negativt.
4. Importørernes interesser
(104)
Tre importører kontaktede Kommissionen i begyndelsen af undersøgelsen, men de blev ikke betragtet som interesserede parter, da de ikke havde importeret den pågældende vare fra Kina i NUP. Da importørerne af wolframelektroder ikke udviste nogen interesse under undersøgelsen blev det konkluderet, at det ikke ville være imod EU's interesser at opretholde foranstaltningerne.
5. Konklusion
(105)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(106)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(107)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger over for importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 260/2007, bør opretholdes, som fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(108)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, er det opfattelsen, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00 (Taric-koder 8101991010 og 8515900010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd.
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd.
38,8 %
A756
Alle andre virksomheder
63,5 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 508/2013
ze dne 29. května 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na šetření (dále jen „původní šetření“) Rada nařízením (ES) č. 260/2007 (2) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 63,5 % pro všechny společnosti s výjimkou tří čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení“) (3) dne 9. března 2012 Komise informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na odůvodněnou žádost, kterou podalo sdružení Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobce v Unii představujícího více než 50 % výroby některých wolframových elektrod v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření se týkalo pokračování nebo obnovení dumpingu a proběhlo v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(9)
Přihlásili se tři dovozci. Žádný z nich však během období přezkumného šetření nedovezl některé wolframové elektrody pocházející z ČLR.
(10)
Jelikož pouze dva vyvážející výrobci z ČLR předložili požadované informace, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, dvou vyvážejících výrobců v ČLR a jednoho výrobce v USA.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Plansee SE, Rakousko
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Německo
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
Společnost ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Šanghaj
d)
Společnosti ve spojení s jedním spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Evropské unii
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Německo
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgie
e)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. PŘEZKOUMÁVANÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 260/2007, konkrétně wolframové svářecí elektrody, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahující nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z ČLR („wolframové elektrody“ nebo „přezkoumávaný výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00.
(14)
Přezkoumávaný výrobek se používá při svařování a v obdobných procesech. Wolframové elektrody se používají v mnoha průmyslových odvětvích, např. ve stavebnictví, při stavbě lodí, v automobilovém, námořním, chemickém a jaderném průmyslu, leteckém a kosmickém průmyslu a při stavbě ropovodů a plynovodů. Na základě fyzikálních a chemických vlastností a zastupitelnosti různých typů výrobku z hlediska uživatele se má za to, že pro účely tohoto řízení představují všechny wolframové elektrody jediný výrobek.
(15)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že přezkoumávaný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na trhu srovnatelné země mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo obnovení.
(17)
Jak je vysvětleno výše, nebylo nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě spolupracující společnosti představovaly přibližně 80 % až 85 % dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
(18)
Jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců využíval zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, zatímco druhý těžil z individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, které jim bylo přiznáno během původního šetření. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení znovu neposuzují. Třetí společnosti, která v tomto přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovala, bylo přiznáno individuální zacházení v původním šetření.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(20)
Stejně jako v původním šetření byly v oznámení o zahájení přezkumu za srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty navrženy Spojené státy americké (USA). Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(21)
Komise rovněž posoudila, zda by bylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi jiné země a zjistila další třetí země, z nichž Eurostat zaznamenal dovoz wolframových elektrod. Potenciální známí výrobci v těchto zemích byli osloveni a vyzváni, aby spolupracovali v rámci šetření. Žádná spolupráce však nebyla poskytnuta.
(22)
Bylo shledáno, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti jejich domácího trhu. USA byly použity jako srovnatelná země také v původním šetření. Komisi nebyly sděleny a zřejmě ani neexistovaly žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu zdůvodňovaly změnu.
(23)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA. Jediný známý výrobce v USA byl osloven a souhlasil, že bude při šetření spolupracovat, odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Ověřené údaje o prodeji a výrobě této společnosti byly použity pro stanovení běžné hodnoty u společnosti, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření.
2.2 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě jejích údajů. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda je prodej wolframových elektrod nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku určeného ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie.
(25)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(26)
U těch typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu. U zbývajících typů přezkoumávaného výrobku musela být běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Proto byla běžná hodnota vypočítána za použití výrobních nákladů společnosti s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku z domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(27)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že metodika zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů se lišila od metodiky použité v původním šetření, což mohlo mít dopad na určení ziskového rozpětí, z něhož se vypočítávala běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. K informacím, které byly již předtím v šetření k dispozici, tato strana nedoložila své tvrzení žádným důkazem. Je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení byly prodejní, správní a režijní náklady rozděleny na základě obratu a že tato metodika byla použita také v původním šetření.
(28)
Zisk použitý v původním šetření nepocházel z testu běžného obchodního styku (tzv. zkouška OCOT), jelikož žádný vyvážený druh dotčeného výrobku se neprodával na domácím trhu v běžném obchodním styku. Nynější přezkum před pozbytím platnosti ukázal, že některé druhy dotčeného výrobku byly ziskové, a proto byl v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení zisk z těchto ziskových obchodních operací použit k výpočtu běžné hodnoty.
(29)
Pokud jde o společnost, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo shledáno, že domácí prodej výrobce ve srovnatelné zemi se uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, a že by tedy mohl být použit jako základ pro určení běžné hodnoty u společnosti, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(30)
Pokud jde o společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, veškerý prodej na vývoz do Unie se uskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení a následně byly výrobky dále prodány společnostem v Unii, které jsou ve spojení i společnostem v Unii, které ve spojení nejsou. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě ceny, za niž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené o náklady, které vznikly v období mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. V tomto ohledu byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady společností ve spojení.
(31)
Po zveřejnění jedna strana tvrdila, že při zjišťování prodejních, správních a režijních nákladů dovozů, kteří byli ve spojení, byly zohledněny určité náklady, které se týkaly prodeje jiných výrobků, než dotyčného výrobku a že tyto výdaje by proto měly být vyloučeny. Je třeba uvést, že v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly při početním určení vývozní ceny zohledněny ověřené prodejní, správní a režijní náklady poskytnuté dotčenými společnostmi. Tvrzení, že vykázané prodejní, správní a režijní náklady zahrnovaly tyto náklady vynaložené na prodej jiných výrobků, nebylo doloženo žádným důkazem, a proto bylo zamítnuto.
(32)
Připomínky týkající se vývozních cen předložené jednou zúčastněnou stranou vycházely navíc z chybné citace příslušné měny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(33)
Pokud jde o ziskové rozpětí, žádný z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracoval. V původním šetření bylo použito ziskové rozpětí dovozců ve spojení na základě skutečnosti, že činnosti dovozců, kteří nejsou ve spojení, nebyly dostatečně srovnatelné s činnostmi dotčeného dovozce ve spojení. Šetření ukázalo, že činnosti dovozce ve spojení byly stejné v období přezkumného šetření i v období šetření původního šetření, tj. většina dovezených wolframových elektrod byla následně integrována do svářecího hořáku coby hlavního výrobku skupiny. Je třeba rovněž poznamenat, že wolframové elektrody mají v porovnání s konečným výrobkem nižší hodnotu. Na tomto základě bylo stejně jako v původním šetření konstatováno, že nejpřesnějším základem ziskového rozpětí pro výpočet vývozní ceny by bylo vlastní ziskové rozpětí dovozce ve spojení.
(34)
Pokud jde o společnost, které bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, veškerý prodej na vývoz do Unie směroval přímo k nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla proto vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(35)
Stanovení vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v ČLR vycházelo ze statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(36)
Vývozní ceny byly v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení určeny odečtením zaplacených antidumpingových cel, protože žádná strana nepředložila důkaz, že clo bylo řádné zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách na trhu Unie.
2.4 Srovnání
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(38)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny obou spolupracujících vyvážejících výrobců, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojištění a poskytnutí úvěru, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
2.5 Dumpingové rozpětí
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(40)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že tato společnost pokračovala v dumpingu na významné úrovni.
(41)
U spolupracujícího vyvážející výrobce, jemuž bylo v původním šetření přiznáno individuální zacházení, jakož i u celostátního dumpingové rozpětí použitelného pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR se ukázala významná úroveň dumpingu, který dokonce převyšoval dumping zjištěný v původním šetření.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(42)
V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření.
(43)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobci představovali jen asi 10 % celkové výrobní kapacity v ČLR. Závěry musely tedy do značné míry vycházet z informací uvedených v žádosti o přezkum a též z veřejně dostupných informací. Zvláště bylo zohledněno chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny na trzích jiných třetích zemí, čínská výrobní kapacita, jakož i dostupná volná kapacita a atraktivita trhu Unie pro čínské vývozce.
3.2 Chování čínských výrobců, pokud jde o vývozní ceny, na trzích jiných třetích zemí
(44)
Pokud jde o vývoz na trhy jiných třetích zemí, je třeba konstatovat, že statistické údaje, které jsou dostupné v čínských veřejných databázích, se vztahují na širší definici výrobku, než je přezkoumávaný výrobek, a proto nebylo možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na jiné trhy ani cen na těchto trzích. Dva spolupracující výrobci z ČLR nevyváželi pro odběratele v jiných třetích zemích, kteří nebyli ve spojení. Na tomto základě nemohly být spolehlivě stanoveny vývozní ceny na trhy jiných třetích zemí během období přezkumného šetření a na základě dostupných informací nebylo možné vyvodit žádné jednoznačné závěry.
3.3 Volná kapacita čínských výrobců
(45)
Údaje, z nichž vyšla níže uvedená analýza, poskytl žadatel v žádosti o přezkum a byly porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(46)
Na tomto základě byla kapacita výrobců v ČLR odhadnuta na 1 600 000 kg. Žadatel odhadl využití kapacity čínských výrobců na 63 %, což dává nevyužitou kapacitu ve výši přibližně 600 000 kg, a to je téměř pětkrát více, než činila celková spotřeba Unie během období přezkumného šetření. Existují tedy obrovská množství, které lze vyvézt z ČLR, zejména proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto významnou volnou výrobní kapacitu.
3.4 Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(47)
Dovoz z ČLR do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření výrazně přesáhl 50 000 kilogramů, což představuje přibližně polovinu celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření.
(48)
V průběhu celého posuzovaného období dovozní ceny kolísaly a sledovaly stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Dovozní ceny celkově stouply od roku 2008 do období přezkumného šetření o 42 % a byly nadále dumpingové. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
3.5 Atraktivita trhu Unie
(49)
Trh Unie je jedním z největších na světě s přibližně 20 % světové spotřeby wolframových elektrod. Čínské společnosti projevily vážný zájem rozvinout svou přítomnost na trhu Unie, což dokládá i skutečnost, že si v průběhu období přezkumného šetření nejen udržely, ale i zvýšily svůj významný 45 % podíl na trhu.
3.6 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a na zájem čínských vývozců, který projevili o trh Unie, jakož i na značnou nevyužitou kapacitu v ČLR, která výrazně převyšuje celkovou spotřebu Unie, lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(51)
Toto šetření potvrdilo, že wolframové elektrody vyrábějí dva výrobci v Unii. Oba výrobci při šetření plně spolupracovali.
(52)
Tyto společnosti tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(53)
Jelikož existují pouze dvě společnosti, které tvoří výrobní odvětví Unie, budou údaje o výrobním odvětví Unie uvedeny v indexované podobě nebo jako rozsahy, aby byly chráněny důvěrné informace podle článku 19 základního nařízení.
(54)
Protože statistiky dovozu od Eurostatu zahrnují do úrovně kódu KN také jiné výrobky než wolframové elektrody, byly informace o dovozu analyzovány na úrovni kódu TARIC doplněné o údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož jsou tak podrobné, že umožňující identifikaci stran. Z toho důvodu jsou některé informace předkládány jako rozsah od - do.
3. Spotřeba v unii
(55)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu TARIC doplněné o informace z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(56)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“), se spotřeba Unie snížila o 16 %. Spotřeba v Unii značně poklesla mezi roky 2008 a 2009 a od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. Z nejnižší hodnoty v roce 2009 se spotřeba v Unii vyšplhala do období přezkumného šetření o téměř 40 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem
(kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Spotřeba
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Index (2008 = 100)
100
61
75
84
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(57)
Objem a podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu byl zjištěn na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC, doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(58)
Nehledě na absolutní pokles spotřeby v Unii, objem dovozu přezkoumávaného výrobku, který pochází z ČLR, se během posuzovaného období zvýšil o 9 %, přičemž se udržel na úrovni výrazně převyšující 50 000 kg (viz tabulka 2). Tento nárůst, jakož i obecný pokles spotřeby v Unii během posuzovaného období vedly ke zvýšení podílu na trhu čínských vývozců na přibližně polovinu trhu Unie.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem
51 771
36 188
39 953
56 289
Index (2008 = 100)
100
70
77
109
Podíl na trhu (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5. Ceny dovozu z ČLR
5.1 Vývoj cen
(59)
Ceny z ČLR se v regionu mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 40 %, přičemž k prudkému růstu došlo v průběhu období přezkumného šetření. Růst cen lze vysvětlit hlavně vyššími náklady na hlavní surovinu (wolframový prášek) v průběhu období přezkumného šetření.
Tabulka 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ceny
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Index (2008 = 100)
100
92
114
142
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
5.2 Cenové podbízení
(60)
Šetření ukázalo, že ceny dovozu z ČLR vykazovaly cenové podbízení vůči průměrným cenám výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření bylo zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 37 % a i po započtení antidumpingového cla činilo rozpětí cenového podbízení stále vysokých 24 %. Výpočet byl založen na srovnání vývozních cen CIF spolupracujících vyvážejících výrobců s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, a to na úrovni ceny ze závodu. Ceny byly považovány za reprezentativní pro ČLR, neboť dva spolupracující vyvážející výrobci pokrývali přibližně 80 % dovozu wolframových elektrod z ČLR.
(61)
Po zveřejnění jeden vyvážející výrobce tvrdil, že nebyly porovnány ceny podle jednotlivých typů výrobku a v důsledku údajných cenových výkyvů mezi různými typy výrobku nedávaly vypočítané úrovně cenového podbízení smysl. Na základě dostupných informací bylo možné porovnání podle jednotlivých typů výrobku jen u části prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a pouze u části exportního prodeje do Unie. Tato strana však nepředložila důkaz, který by zpochybnil rozumnost použité metodiky. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(62)
Po zveřejnění se také objevilo tvrzení, že čínské dovozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie nebyly porovnávány na stejné úrovni obchodu. Toto tvrzení nebylo doloženo, jelikož dotčená strana neposkytla žádné informace ani důkazy, které by prokazovaly trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejců na údajně různých úrovních obchodu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dovoz z jiných třetích zemí
(63)
V následující tabulce je uveden objem dovozu a ceny z jiných zemí během posuzovaného období. Údaje o objemu a podílu dovozu z třetích zemí na trhu byly zjištěny na základě statistických údajů, které jsou k dispozici na úrovni TARIC doplněných o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Vietnam
Objem dovozu (v kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Index (2008 = 100)
100
51
49
93
Cena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Index (2008 = 100)
100
102
104
126
Jižní Korea
Objem dovozu (v kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Index (2008 = 100)
100
38
52
16
Cena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Index (2008 = 100)
100
87
87
116
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Index (2008 = 100)
100
82
143
120
Cena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Index (2008 = 100)
100
138
150
134
Celkem
Objem dovozu (v kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Index (2008 = 100)
100
50
63
67
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (v %)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Index (2008 = 100)
100
103
110
121
Zdroj:
Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Objem dovozu z jiných třetích zemí na trh Unie klesl v posuzovaném období přibližně o 33 %. Podíly na trhu v posuzovaném období klesly a v období přezkumného šetření se pohybovaly mezi 30 % až 35 %. Ceny z jiných třetích zemí se za stejné období zvýšily o 21 %.
(65)
Je třeba připomenout, že v původním šetření nedošlo k žádnému významnému dovozu obdobného výrobku na trh Unie z jiných zemí než z ČLR. V původním šetření se zjistilo, že zbývající výrobci v USA a Japonsku měli svá odbytiště hlavně na svých domácích trzích. Proto byl učiněn závěr, že dovoz z jiných zemí než z ČLR byly mimořádně malý.
(66)
Podle informací z výrobního odvětví Unie se wolframové elektrody ve Vietnamu a Jižní Koreji v současnosti nevyrábějí a dovoz z těchto zemí pocházel vlastně z ČLR. V průběhu tohoto šetření však nebyly získány informace, které by toto tvrzení potvrdily.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
7.1 Předběžné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(68)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, z důvodu zachování důvěrnosti jsou údaje vykazovány v rozmezích.
7.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok snižovala. Ke konci období přezkumného šetření výroba poklesla o 29 % oproti roku 2008. Tento trend byl obzvláště negativní v roce 2009, kdy poklesla o více než 40 %.
Tabulka 5
Celková výroba v Unii
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výroba
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Index (2008 = 100)
100
60
82
71
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. V důsledku poklesu výroby se projevil i celkový pokles využití kapacity mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 27 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 41 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Výrobní kapacita
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (%)
57
35
47
41
Index (2008 = 100)
100
60
82
73
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.3 Zásoby
(71)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 20 %. Tento trend je v souladu s tendencí klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
Tabulka 7
Konečný stav zásob
Objem
(v kg)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Konečný stav zásob
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Index (2008 = 100)
100
70
85
80
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.4 Objem prodeje
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl o 23 % mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, přičemž k prudkému poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009. Tento negativní trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby, s výjimkou roku 2010.
Tabulka 8
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Objem (v kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Index (2008 = 100)
100
65
87
77
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.5 Podíl na trhu
(73)
V důsledku toho, co bylo konstatováno v předchozím bodě odůvodnění o objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu. Tento vývoj vedl k podílu na trhu mezi 20 % a 25 %, což je mírně méně než podíl na trhu zaznamenaný na začátku posuzovaného období.
Tabulka 9
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Podíl na trhu Unie (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Index (2008 = 100)
100
107
117
91
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
7.6 Růst
(74)
Jak bylo vysvětleno výše, spotřeba v Unii se mezi rokem 2008 a 2009 v důsledku hospodářského útlumu značně snížila, ale od té doby rostla, aniž by v období přezkumného šetření dosáhla úrovně před krizí. V letech 2009 a 2010 výrobní odvětví Unie sice ztrácelo na objemu prodeje, ale bylo schopno udržet si svůj podíl na trhu, leč na druhé straně se mu nedařilo během období přezkumného šetření, protože prodej klesal navzdory rostoucímu trhu.
7.7 Zaměstnanost a produktivita
(75)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 13 %.
(76)
Po poklesu výroby, se v průběhu posuzovaného období snížila také produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Index zaměstnanců
100
65
84
87
Index produktivity
100
92
106
83
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.8 Jednotkové prodejní ceny
(77)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nebyli ve spojení, mezi rokem 2008 a 2010 mírně padaly, částečně v důsledku vlivu hospodářské krize. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření jednotkové prodejní ceny výrazně vzrostly. Celkově se ceny výrobního odvětví Unie zvýšily o 35 % během posuzovaného období. Tento cenový vývoj, zejména mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření, byl způsoben zvýšením ceny hlavních složek wolframových elektrod.
Tabulka 11
Jednotková cena prodeje v Unii
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
80-120
80-120
80-120
100-140
Index (2008 = 100)
100
94
96
135
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.9 Ziskovost
(78)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se ziskovost zvýšila po dosažení nižší úrovně v letech 2009 a 2010. Ziskovost však zůstala v záporných hodnotách v průběhu celého posuzovaného období.
Tabulka 12
Ziskovost
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2008 = 100)
100
95
95
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.10 Investice a návratnost investic
(79)
Investice do podnikání se během posuzovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
(80)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2008 zaznamenalo výrobní odvětví Unie zápornou návratnost investic, která se mírně zlepšila, avšak v průběhu období přezkumného šetření zůstala záporná.
Tabulka 13
Investice a návratnost investic
Index (2008 = 100)
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Investice
100
2
23
18
Návratnost investic
100
100
96
103
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(81)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen v procentu obratu dotčeného výrobku, se během posuzovaného období výrazně zlepšil, přesto však zůstal záporný.
Tabulka 14
Peněžní tok
2008
2009
2010
Období přezk. šetření
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
99
96
106
Zdroj:
odpovědi na dotazník.
7.12 Mzdy
(82)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mzdy ve výrobního odvětví Unie poklesly o 16 % v souladu s poklesem počtu zaměstnanců.
7.13 Velikost dumpingového rozpětí
(83)
Navzdory platným opatřením přetrvával během období přezkumného šetření značný dumping na úrovni výrazně převyšující stávající úroveň opatření. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě, skutečnému objemu dovozu z ČLR a cenám, které vykazovaly výrazné podbízení proti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na odvětví Unie za zanedbatelný.
7.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. I přes platná antidumpingová opatření se výrobní odvětví Unie nedokázalo zotavit z účinků dřívějšího dumpingu. V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet svůj podíl na trhu, ale to jej přivedlo jen do ztráty.
8. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(85)
Odvětví Unie zůstalo v nejisté hospodářské situaci a byla mu nadále působena podstatná újma. V posuzovaném období se zhoršily téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie. Proto nebylo možno dojít k závěru, že situace výrobního odvětví Unie je jistá.
(86)
V reakci na cenový tlak čínského dovozu se výrobní odvětví Unie pokoušelo udržet si svůj podíl na trhu, ale prodávalo za ceny výrazně pod hranicí rentability. Růst prodejních cen výrobního odvětví Unie mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření souvisí s nárůstem cen surovin a vlastně ani nepokryl celkové náklady výrobního odvětví Unie.
(87)
Závěrem lze říci, že potíže výrobního odvětví Unie lze jednoznačně spojovat s masivní přítomnosti levného čínského dovozu přezkoumávaného výrobku na trhu Unie, který se prodává za výrazně dumpingové ceny, a to i přes platná opatření. Tento faktor stačil k tomu, aby předurčil situaci, v níž výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty ve snaze udržet si přiměřený podíl na trhu. Navíc byly tyto potíže dále prohlubovány během téměř celého posuzovaného období působením dvou faktorů: poklesem trhu během hospodářské krize v letech 2008-2009 a, i když v menším rozsahu, náhlým zvýšením cen surovin během období přezkumného šetření. To vedlo k situaci, kdy ztráty dosáhly významné úrovně.
(88)
Vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(89)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(90)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma přetrvá i nadále, pokud by opatření zanikla.
2. Objem čínského dovozu
(91)
Je třeba připomenout, že spotřeba na trhu Unie od doby původního šetření výrazně klesla, zejména v důsledku hospodářského útlumu. Za těchto okolností objem čínského dovozu v období přezkumného šetření vzrostl na úroveň značně převyšující 50 000 kg. Objem dovozu vzrostl o 9 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal.
3. Volná kapacita v ČLR
(92)
Jak je uvedeno v 46. bodě odůvodnění, na základě dostupných informací existuje v ČLR značná volná kapacita. Lze očekávat, že velká část této volné kapacity by mohla být využita ke zvýšení dovozu na trh Unie, pokud by nebyla zavedena antidumpingová opatření. Je to proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh v ČLR dokázaly absorbovat významnou produkci čínské volné kapacity. Existuje tudíž kapacita pro významné zvýšení dovozu do Unie. Během období přezkumného šetření by nevyužitá kapacita byla odhadem pětkrát větší než spotřeba v Unii.
(93)
Mimoto informace předložené během šetření ukazují na významná narušení trhu se surovinou (parawolframan amonný), která se používá na výrobu přezkoumávaného výrobku. Na tuto surovinu se vztahují vývozní kvóty a vývozní daně uložené čínskými orgány. Tím se omezuje vývoz parawolframanu amonného a uměle se zvyšuje jeho cena na světovém trhu. Tato narušení pravděpodobně pobídnou čínský průmysl k výrobě a vývozu za nízké ceny, zatímco výrobní odvětví Unie je nuceno vyrábět obdobný výrobek na základě uměle vysokých cen surovin.
4. Atraktivita trhu Unie
(94)
Bylo prokázáno, že čínští vyvážející výrobci projevovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni zvyšovat objem dovozu na úkor odbytu výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření dokonce zvýšili svůj již beztak značný podíl na trhu.
5. Závěr
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo po několik let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a stále je v nejisté hospodářské situaci.
(96)
Pokud by opatření zanikla, existuje velká pravděpodobnost vyššího objemu dumpingového dovozu, který by mohl vážně ohrozit existenci výrobního odvětví Unie. ČLR totiž disponuje značnou volnou výrobní kapacitou, která bude pravděpodobně z velké části směřována na trh Unie za dumpingové ceny, které vykazují cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
(97)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně přetrvávání dumpingu, volné kapacity v ČLR, zjištěného narušení na trhu surovin, potenciálu vyvážejících výrobců v ČLR přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie, chování čínských vývozců, pokud jde o vývozní ceny, které vykazují jasné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, a přitažlivosti trhu Unie, by případné zrušení opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání újmy.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(99)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(100)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu působícího újmu, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v daném konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Vzhledem k situaci výrobního odvětví Unie a analýze pravděpodobnosti obnovení újmy je zřejmé, že výrobní odvětví Unie by pravděpodobně zažilo vážné zhoršení své finanční situace v případě, že by antidumpingová opatření zanikla. Během celého posuzovaného období výrobní odvětví Unie přicházelo o objem výroby a prodeje, zatímco dovoz z dotčené země i přes platná opatření rostl. Během stejného období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršovala vinou těžkých ztrát. Na trhu Unie je proto nutno posílit podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(102)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a zlepšit svou finanční situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(103)
Žádný z 15 oslovených uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Stejně jako v původním šetření nedošly odpovědi na dotazník od zainteresovaných uživatelů. V původním šetření se nespolupráce vysvětlovala slabým dopadem wolframových elektrod na jejich výrobní náklady, protože se ukazuje, že hlavními kritérii pro odběratele jsou kvalita a spolehlivost. Vzhledem k zřejmě okrajovému dopadu přezkoumávaného výrobku na náklady spojené s navazujícími výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů.
4. Zájem dovozců
(104)
Tři dovozci se obrátili na Komisi na začátku šetření, ale nebyli shledáni zúčastněnými stranami, jelikož v období přezkumného šetření nedováželi dotčený výrobek z ČLR. Vzhledem k tomu, že dovozci wolframových elektrod neprojevili během šetření žádný zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nepochybně nebylo v rozporu se zájmem EU.
5. Závěr
(105)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(107)
Z výše uvedených důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých wolframových elektrod pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 260/2007.
(108)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz, k němuž uvedená faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingového clu použitelnému na všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz wolframových svářecích elektrod, včetně wolframových tyčí a prutů pro svářecí elektrody, obsahujících nejméně 94 % hmotnostních wolframu, jiných než získaných prostým slinováním, též upravených do stanovené délky, v současnosti kódů KN ex 8101 99 10 a ex 8515 90 00 (kódy TARIC 8101991010 a 8515900010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Všechny ostatní společnosti
63,5 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. května 2013.