RÅDETS AFGØRELSE 2013/755/EU
af 25. november 2013
om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union
(»associeringsafgørelse«)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Denne afgørelse erstatter Rådets afgørelse 2001/822/EF (1), der er gældende indtil den 31. december 2013. I henhold til artikel 62 i afgørelse 2001/822/EF fastsætter Rådet de bestemmelser, der skal fastlægge den efterfølgende gennemførelse af principperne i artikel 198-202 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(2)
I sine konklusioner af 22. december 2009 om EU's forbindelser med de oversøiske lande og territorier (OLT’er) tilskyndede Rådet Kommissionen til inden juli 2012 at fremsætte et forslag til retsakt med henblik på revision af associeringsafgørelsen. Rådet tilsluttede sig Kommissionens forslag om at basere det fremtidige partnerskab mellem Unionen og OLT'erne på tre grundsten: 1) fremme konkurrenceevnen, 2) styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden og 3) fremme samarbejde og integration mellem OLT'erne og andre partnere og naboregioner.
(3)
Kommissionen afholdt en offentlig høring mellem juni og oktober 2008 og foreslog et antal retningslinjer for en ny associeringsafgørelse. Resultaterne af denne høring blev fremlagt i en meddelelse af 6. november 2009 med titlen »Elementer til et nyt partnerskab mellem EU og de oversøiske lande og territorier (OLT'erne)«.
(4)
TEUF og deraf afledt ret finder ikke automatisk anvendelse på OLT'erne, bortset fra et antal bestemmelser, som eksplicit fastsætter det modsatte. OLT'er er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked og skal i handelsmæssig sammenhæng opfylde de forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesregler, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelsesforanstaltninger.
(5)
Det særlige forhold mellem Unionen og OLT'erne bør fjerne sig fra det klassiske udviklingssamarbejde og bevæge sig i retning af et gensidigt partnerskab til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør desuden baseres på deres unikke bånd og deres tilhørsforhold til den samme »europæiske familie«.
(6)
Civilsamfundets bidrag til udviklingen i OLT'erne kan forbedres ved at styrke civilsamfundsorganisationerne i alle aspekter af samarbejdet.
(7)
I betragtning af OLT'ernes geografiske beliggenhed bør samarbejdet mellem dem og deres naboer - trods de enkelte aktørers forskellige status i forhold til EU-retten i et givet geografisk område - fortsættes i alle parters interesse med særligt fokus på områder af fælles interesse og på fremme af Unionens værdier og standarder. OLT'erne kan desuden virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre i deres regioner.
(8)
Unionen bør støtte et OLT's politikker og strategier på et område af fælles interesse på grundlag af det pågældende OLT's specifikke behov, potentiale og valg.
(9)
Associeringen bør være rettet mod at sikre bevarelsen, genopretningen og den bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed og økosystemtjenester som et vigtigt led i opnåelsen af bæredygtig udvikling.
(10)
OLT'ernes landarealer og havområder rummer en stor biodiversitet. Klimaændringer kan påvirke OLT'ernes naturmiljø og udgør en trussel mod deres bæredygtige udvikling. Tiltag på områderne bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, katastroferisikobegrænsning, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og fremme af vedvarende energi vil bidrage til tilpasningen til og modvirkningen af klimaændringer i OLT'erne.
(11)
Den vigtige rolle, som OLT'er kan spille ved at bidrage til opfyldelsen af Unionens forpligtelser i multilaterale miljøaftaler, bør anerkendes i forholdet mellem Unionen og OLT'erne.
(12)
Det er vigtigt at støtte OLT'erne i deres indsats for at blive mindre afhængige af fossile brændstoffer og dermed nedbringe deres sårbarhed over for adgang til brændstoffer og prisudsving, hvilket vil gøre deres økonomier mere modstandsdygtige og mindre sårbare over for eksterne kriser.
(13)
Unionen kan hjælpe OLT'erne i deres indsats for at mindske deres sårbarhed over for katastrofer og støtte de tiltag og foranstaltninger, som de iværksætter med henblik herpå.
(14)
Konsekvenserne af OLT'ernes fjerne beliggenhed er en hindring for deres konkurrenceevne, og det er derfor vigtigt at forbedre OLT'ernes tilgængelighed.
(15)
Unionen og OLT'erne anerkender betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling.
(16)
OLT'ernes videre økonomiske og sociale udvikling bør tilsammen støtte og være rettet mod at styrke OLT-økonomiernes konkurrenceevne og sikre social velfærd og social inklusion, især for udsatte grupper og handicappede. Samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bør i den henseende omfatte udveksling af information og bedste praksis på de relevante områder, bl.a. kompetenceudvikling og social beskyttelse, samt fremme af handicappedes rettigheder under hensyntagen til principperne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør desuden bidrage til at fremme anstændigt arbejde, herunder bedste praksis for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, samt respekt for grundlæggende arbejdsnormer, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og adgangsmuligheder i OLT'erne og de regioner, som de er beliggende i.
(17)
Turisme kan udgøre et område for samarbejde mellem Unionen og OLT'erne. Formålet med samarbejdet bør være at støtte den indsats, som myndighederne i OLT'erne gør, for at opnå maksimalt udbytte af lokal, regional og international turisme og stimulere private finansielle strømme fra Unionen og andre kilder til udviklingen af turisme i OLT'erne. Der bør lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turisme i befolkningens sociale, kulturelle og økonomiske liv samt på respekt for miljøet.
(18)
Forekomsten af overførbare sygdomme i OLT'erne, f.eks. denguefeber i Vestindien og Stillehavsområdet og chikungunya i regionerne i Det Indiske Ocean, kan have en alvorlig negativ sundhedsmæssig og økonomisk konsekvens. Ud over at mindske de berørte befolkningsgruppers produktivitet vil epidemier i OLT'erne sandsynligvis kraftigt påvirke turismen, som er en bærende kraft i mange OLT'ers økonomier. Det store antal turister og vandrende arbejdstagere, der rejser til OLT'erne, gør OLT'erne sårbare over for indførsel af infektionssygdomme. Modsat kan den store strøm af mennesker, der rejser tilbage fra OLT'erne, indføre overførbare sygdomme i Europa. Det er derfor afgørende at skabe en »sikker turisme« af hensyn til bæredygtigheden i disse OLT'ers økonomier, som i høj grad er afhængige af turisme.
(19)
Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.
(20)
Unionen anerkender betydningen af at udvikle et mere aktivt partnerskab med OLT'erne med hensyn til god forvaltningsskik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, terrorisme og korruption.
(21)
Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
(22)
De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, involverer i vidt omfang Unionen, som er OLT'ernes vigtigste handelspartner, deres AVS-nabolande og andre økonomiske partnere.
(23)
OLT'erne er sårbare øsamfund, der har behov for passende beskyttelse, bl.a. i forbindelse med affaldshåndtering. Hvad angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratomtraktatens artikel 198 og heraf afledt ret, undtagen for Grønland, som Euratomtraktaten ikke finder anvendelse på. Med hensyn til andet affald bør det specificeres, hvilke EU-regler der finder anvendelse på OLT'erne.
(24)
Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning (2). Det er nødvendigt at opstille betingelser for at undgå handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten.
(25)
Procedurerne for certificering af OLT-oprindelsen bør ajourføres af hensyn til de berørte virksomheder og administrative myndigheder i OLT'erne. Bestemmelserne om administrativt samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør ajourføres i overensstemmelse hermed.
(26)
Der bør fastsættes metoder for administrativt samarbejde og en mulighed for midlertidigt at inddrage præferencebehandlingen af alle eller visse produkter med oprindelse i OLT'erne i tilfælde af svig, uregelmæssigheder eller systematisk manglende overholdelse af reglerne om varers oprindelse eller manglende deltagelse i det administrative samarbejde. Der bør desuden fastsættes tilstrækkeligt detaljerede beskyttelses- og overvågningsbestemmelser. Dette vil sikre, at OLT'ernes og Unionens kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende har adgang til klare og gennemsigtige regler og procedurer. Endelig er det et spørgsmål af fælles interesse at sikre en korrekt anvendelse af de procedurer og ordninger, der giver OLT'erne mulighed for told- og kvotefrit at eksportere varer til Unionen.
(27)
Det er under hensyntagen til målet om integration og udvikling af den globale handel med tjenesteydelser og om etablering nødvendigt at støtte udviklingen af markederne for tjenesteydelser og investeringsmulighederne ved at forbedre OLT-tjenesteydelsers og -investeringers adgang til EU-markedet. Unionen bør i den forbindelse tilbyde OLT'erne den bedst mulige behandling, som tilbydes enhver anden handelspartner gennem omfattende mestbegunstigelsesklausuler, og samtidig sikre OLT'erne mere fleksible muligheder for handelsforbindelser, idet den behandling, som OLT'erne tilbyder Unionen, begrænses til, hvad andre større handelsøkonomier er blevet tilbudt.
(28)
Intellektuelle ejendomsrettigheder har afgørende betydning for innovationsfremme og er et værktøj, som kan fremme økonomisk og social udvikling. De er til gavn for landene, fordi de giver dem mulighed for at beskytte intellektuelle værker og aktiver. Beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er med til at fremme handel, vækst og udenlandske investeringer og bekæmpe de sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med forfalskede produkter. OLT'erne kan have gavn af en politik for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med bevarelse af biodiversitet og udvikling af teknologi.
(29)
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og tekniske handelshindringer kan have en indvirkning på handelen og nødvendiggøre et samarbejde. Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde bør også vedrøre konkurrencepolitikker og intellektuelle ejendomsrettigheder, som har betydning for den ligelige fordeling af handelsfordelene.
(30)
For at sikre, at OLT'erne kan deltage i EU's indre marked og i regionale, subregionale og internationale markeder på de bedste vilkår, er det vigtigt at udvikle OLT'ernes kapacitet på relevante områder. Det drejer sig bl.a. om at udvikle menneskelige ressourcer og kompetencer, udvikle små og mellemstore virksomheder, diversificere de økonomiske sektorer og gennemføre passende lovgivning for at skabe et erhvervsklima, som kan tiltrække investeringer.
(31)
På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet.
(32)
Der bør ydes finansiel bistand til OLT'erne på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, der tager hensyn til OLT'ernes behov og resultater. Sådanne kriterier bør tage højde for befolkningsstørrelse, bruttonationalproduktets størrelse (BNP), omfanget af tidligere tildelinger fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og begrænsninger, som skyldes OLT'ernes geografiske isolation.
(33)
Af effektivitets- og forenklingshensyn og for at anerkende OLT-myndighedernes forvaltningsmæssige kapacitet bør de finansielle ressourcer, der tildeles OLT'erne, forvaltes på grundlag af et gensidigt partnerskab. OLT'ernes myndigheder bør desuden påtage sig ansvaret for at formulere og gennemføre de politikker, der vedtages mellem parterne i form af samarbejdsstrategier.
(34)
Procedurerne vedrørende finansiel bistand bør overdrage hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet om 11. EUF til navnlig OLT'erne. Samarbejdet bør i hovedsagen foregå i overensstemmelse med OLT'ernes territoriale bestemmelser og bør underbygge støtten til overvågning, evaluering og revision af de planlagte aktiviteter. Der bør tages hensyn til OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige ressourcer i programmerings- og gennemførelsesprocessen. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at OLT'erne er berettigede til at modtage midler fra forskellige finansieringskilder.
(35)
OLT'er kan deltage i europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (3). Regionalt samarbejde for OLT'er kan derfor bestå i, at de deltager i en EGTS i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. OLT-medlemmer i en EGTS kan være berettigede til regional finansiering.
(36)
Af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF ligeledes få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen afholder relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(37)
Rådet bør på grundlag af denne afgørelse kunne reagere på alle ovennævnte faktorer på en innovativ måde, der både er i tråd med og tilpasset til de forskellige situationer -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE DE OVERSØISKE LANDES OG TERRITORIERS ASSOCIERING MED UNIONEN
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Formål
1. Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden.
2. Partnerne i associeringen er Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 2
Territorialt anvendelsesområde
Associeringen finder anvendelse på de OLT'er, der er opført i bilag II til TEUF.
Artikel 3
Mål, principper og værdier
1. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.
2. Associeringen tilstræber at opfylde de overordnede mål, der er fastsat i artikel 199 i TEUF, ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, forbedre deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere.
3. I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om frihed, demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.
4. Der må ikke forekomme forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse.
5. Partnerne anerkender hinandens ret til at fastsætte egne politikker og mål for bæredygtig udvikling, fastsætte egne niveauer for national miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagere og vedtage eller ændre berørte love og politikker i overensstemmelse hermed under hensyntagen til deres tilslutning til internationalt anerkendte standarder og aftaler. De tilstræber i den forbindelse at sikre et højt miljø- og arbejdstagermæssigt beskyttelsesniveau.
6. Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
Artikel 4
Forvaltning af associeringen
Kommissionen og OLT'ernes myndigheder og om nødvendigt de medlemsstater, som OLT'erne hører under, forvalter associeringen i overensstemmelse med deres respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser.
Artikel 5
Gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter
1. Associeringen udgør rammen for politisk dialog og samarbejde om spørgsmål af fælles interesse.
2. Samarbejde på områder af fælles interesse prioriteres, bl.a.:
a)
økonomisk diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier
b)
fremme af grøn vækst
c)
bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten og økosystemtjenesterne
d)
tilpasning til og modvirkning af konsekvenserne af klimaændringer
e)
fremme af katastroferisikobegrænsning
f)
fremme af forskning, innovation og videnskabelige samarbejdsaktiviteter
g)
fremme af den sociale, kulturelle og økonomiske udveksling mellem OLT'erne, deres nabolande og andre partnere.
3. Samarbejdet på områderne af fælles interesse er rettet mod at fremme OLT'ernes autonomi og udviklingen af OLT'ernes kapacitet til at udforme, gennemføre og kontrollere de strategier og politikker, der er nævnt i stk. 2.
Artikel 6
Fremme af associeringen
1. Med henblik på at styrke de gensidige forbindelser tilstræber Unionen og OLT'erne at udbrede kendskabet til associeringen blandt deres borgere, især ved at fremme udviklingen af forbindelserne og samarbejdet mellem myndighederne, det akademiske miljø, civilsamfundet og erhvervslivet i OLT'erne på den ene side og deres forhandlingspartnere i Unionen på den anden.
2. OLT'erne gør en indsats for at styrke og fremme deres forbindelser med Unionen som helhed. Medlemsstaterne støtter denne indsats.
Artikel 7
Regionalt samarbejde, regional integration og samarbejde med andre partnere
1. Med forbehold af artikel 3 i denne afgørelse er associeringen rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at deltage i relevante internationale, regionale og/eller subregionale samarbejdsinitiativer samt i regionale eller subregionale integrationsprocesser i tråd med deres egne forhåbninger og i overensstemmelse med de mål og prioriteter, som de kompetente OLT-myndigheder har fastsat.
2. Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler.
3. Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses anden og tredje del. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de samarbejdsprogrammer, som støttes via forskellige finansielle EU-instrumenter. Unionen bestræber sig også på at inddrage OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er AVS-stater eller ikke-AVS-stater, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi.
4. Støtten til OLT'ernes deltagelse i relevante regionale integrationsorganisationer har navnlig fokus på:
a)
kapacitetsopbygning i relevante regionale organisationer og institutioner, som OLT'erne er medlem af
b)
regionale og subregionale initiativer såsom gennemførelse af sektorspecifikke reformpolitikker, der vedrører de samarbejdsområder, som er beskrevet i denne afgørelses anden og tredje del
c)
OLT'ernes kendskab til og viden om betydningen af regionale integrationsprocesser på forskellige områder
d)
OLT'ernes deltagelse i udviklingen af regionale markeder inden for rammerne af regionale integrationsorganisationer
e)
investeringer på tværs af grænserne mellem OLT'erne og deres nabolande.
Artikel 8
Deltagelse i europæiske grupper for territorialt samarbejde
Ved anvendelse af denne afgørelses artikel 7, stk. 1-3, indebærer samarbejdsinitiativer og andre former for samarbejde ligeledes, at statslige myndigheder, regionale og subregionale organisationer, lokale myndigheder og eventuelt andre offentlige og private organer eller institutioner (herunder leverandører af offentlige tjenesteydelser) fra en OLT kan deltage i en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) under overholdelse af reglerne og målene for samarbejdsaktiviteter i denne afgørelse samt reglerne og målene i forordning (EF) nr. 1082/2006 og i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
Artikel 9
Særbehandling
1. Associeringen tager højde for OLT'ernes forskelligartethed hvad angår økonomisk udvikling og kapacitet til at drage fuldt udbytte af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 7.
2. Der indføres særbehandling af isolerede OLT'er.
3. Med henblik på at sætte isolerede OLT'er i stand til at takle bl.a. strukturelle hindringer, som står i vejen for deres udvikling, tages der i denne særbehandling højde for OLT'ernes særlige vanskeligheder, bl.a. ved fastsættelsen af størrelsen af den finansielle bistand og betingelserne for at modtage bistanden.
4. De OLT'er, som betragtes som isolerede, er opført i bilag I.
Kapitel 2
Samarbejdsaktører
Artikel 10
Generel fremgangsmåde
1. Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB).
2. OLT'erne afholder eventuelt en dialog eller samråd med myndigheder og instanser såsom:
a)
de kompetente lokale myndigheder og andre offentlige myndigheder
b)
arbejdsmarkedets parter og økonomiske partnere
c)
enhver anden instans, der repræsenterer civilsamfundet, miljøpartnere, ikkestatslige organisationer og instanser, som er ansvarlige for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.
Artikel 11
Samarbejdsaktører
1. Samarbejdsaktørerne i OLT'erne omfatter:
a)
OLT'ernes statslige myndigheder
b)
de lokale myndigheder i OLT'erne
c)
leverandører af offentlige tjenesteydelser, civilsamfundsorganisationer såsom samfunds- og erhvervsorganisationer, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt lokale, nationale eller internationale ikkestatslige organisationer
d)
regionale og subregionale organisationer.
2. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, giver inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om de statslige og lokale myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b).
Artikel 12
De ikkestatslige aktørers opgaver
1. Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer.
2. De ikkestatslige aktører, som kan varetage den decentraliserede forvaltning af projekter eller programmer, udvælges efter aftale mellem OLT'ernes myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyn til det behandlede spørgsmål og deres kompetence og virksomhed. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT som led i den brede dialog og de samråd, der er nævnt i artikel 10.
3. Associeringen tilstræber at bidrage til OLT'ernes indsats for at styrke civilsamfundsorganisationer, navnlig deres oprettelse og udvikling, og udviklingen af de ordninger, der er nødvendige for at åbne op for deres inddragelse i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer.
Kapitel 3
Associeringens institutionelle rammer
Artikel 13
Retningsgivende principper for dialog
1. Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, deltager regelmæssigt i en omfattende politisk dialog.
2. Dialogen føres i fuld overensstemmelse med de respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, som er tildelt henholdsvis Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Dialogen føres på en fleksibel måde, dvs. at den kan være formel eller uformel, foregå på et passende niveau og i en passende form og føres inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 14.
3. Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen.
4. Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål.
Artikel 14
Associeringsformer
1. Inden for rammerne af associeringen etableres følgende former for dialog:
a)
der afholdes et årligt OLT-EU-dialogforum (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT-myndighederne, medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemmer af Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB og repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant
b)
Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst fire gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under
c)
efter overenskomst mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Kommissionen nedsættes der arbejdsgrupper af rådgivende karakter i en passende form i forhold til de behandlede spørgsmål for at følge op på associeringens gennemførelse. Der kan indkaldes til møde i disse arbejdsgrupper efter anmodning fra Kommissionen eller fra et OLT. I disse arbejdsgrupper afholdes tekniske drøftelser af spørgsmål af specifik betydning for OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, som supplement til det arbejde, der udføres i OLT-EU-forummet og/eller under de trilaterale samråd.
2. Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet for OLT-EU-forummet, de trilaterale samråd og arbejdsgrupperne.
ANDEN DEL
SAMARBEJDSOMRÅDER VEDRØRENDE BÆREDYGTIG UDVIKLING INDEN FOR RAMMERNE AF ASSOCIERINGEN
Kapitel 1
Miljøspørgsmål, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning
Artikel 15
Overordnede mål og principper
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at fastsætte og gennemføre politikker, strategier, handlingsplaner og foranstaltninger
b)
støtte til OLT'ernes indsats for at blive integreret i regionale netværk og initiativer
c)
fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet og tilskyndelse til at holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og
d)
støtte til OLT'ernes indsats for at virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre.
Artikel 16
Bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemstjenester vedrøre:
a)
fremme af etablering og effektiv forvaltning af beskyttede hav- og landområder og bedre forvaltning af eksisterende beskyttede områder
b)
tilskyndelse til bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, som er med til at beskytte arter, habitater og økosystemfunktioner uden for beskyttede områder, navnlig truede, sårbare og sjældne arter
c)
styrkelse af bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversitet og økosystemer i havet og på land ved at:
i)
takle de generelle problemer for økosystemerne, som forårsages af klimaændringer, ved at fastholde sunde og modstandsdygtige økosystemer og skabe en grøn infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, hvilket ofte medfører flere fordele
ii)
styrke kapaciteten på lokalt, regionalt og/eller internationalt plan ved at fremme udveksling af oplysninger, viden og bedste praksis blandt alle interesseparter, herunder offentlige myndigheder, jordejere, den private sektor, forskere og civilsamfundet
iii)
styrke eksisterende naturbevarelsesprogrammer og lignende tiltag inden for og uden for bevarelsesområderne
iv)
udvide videnbasen og udfylde videnhullerne, bl.a. ved at beregne værdien af økosystemfunktioner og -tjenester
d)
tilskyndelse til og fremme af regionalt samarbejde for at løse problemer med bl.a. invasive fremmede arter og konsekvenserne af klimaændringer
e)
udvikling af mekanismer, der kan øge indtægterne, bl.a. betaling for økosystemtjenester.
Artikel 17
Bæredygtig skovforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ.
Artikel 18
Integreret kystzoneforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området integreret kystzoneforvaltning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at skabe en effektiv bæredygtig forvaltning af hav- og kystzoner ved at fastlægge strategiske og integrerede tilgange til planlægning og forvaltning af hav- og kystzoner
b)
samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder hvad angår vedvarende energi og råstoffer under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.
Artikel 19
Maritime anliggender
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området maritime anliggender vedrøre:
a)
styrkelse af dialogen om spørgsmål af fælles interesse på dette område
b)
fremme af den maritime viden og bioteknologi, havenergi, farvandsovervågning, kystzoneforvaltning og en økosystembaseret forvaltning
c)
fremme af integrerede tilgange på internationalt niveau.
Artikel 20
Bæredygtig forvaltning af fiskebestande
1. Inden for rammene af associeringen bygger samarbejdet på området bæredygtig forvaltning af fiskebestande på følgende principper:
a)
tilsagn om at sikre en ansvarlig fiskeriforvaltning og anvende ansvarlige fangstmetoder
b)
afståelse fra at anvende foranstaltninger eller aktiviteter, der er uforenelige med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
c)
med forbehold af eksisterende eller kommende bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler mellem Unionen og OLT'erne tilsigter Unionen og OLT'erne regelmæssigt at konsultere hinanden om bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer og udveksle oplysninger om ressourcernes løbende tilstand inden for rammerne af de relevante associeringsformer, der er omhandlet i artikel 14.
2. Samarbejdet på det i stk. 1 omhandlede område kan vedrøre:
a)
aktiv fremme af god forvaltningspraksis, bedste praksis og en ansvarlig fiskeriforvaltning med hensyn til bevarelse og bæredygtig forvaltning af fiskebestande, herunder fiskebestande af almen interesse og fiskebestande, der forvaltes af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer
b)
dialog og samarbejde om bevarelse af fiskebestande, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri, og udvikling af et effektivt samarbejde med og inden for regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. Dialogen og samarbejdet vedrører kontrol- og inspektionsordninger samt incitamenter og forpligtelser, der på lang sigt skal sikre en mere effektiv forvaltning af fiskeriet og kystområderne.
Artikel 21
Bæredygtig vandforvaltning
1. Inden for rammerne af associeringen kan Unionen og OLT'erne samarbejde på området bæredygtig vandforvaltning gennem udformning af vandpolitikker institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, vandforsyning i land- og byområder til husholdningsbrug og til brug i industrien og i landbruget, oplagring, distribution og forvaltning af vandressourcer samt spildevandsbehandling.
2. Med hensyn til vandforsyning og kloakering rettes der særlig opmærksomhed mod at sikre adgang til drikkevandsforsyning og kloakering i områder med ringe forsyning og områder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer, hvilket vil bidrage direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og øge produktiviteten.
3. Samarbejdet på disse områder følger princippet om, at det stadige behov for at udvide forsyningen af basale tjenesteydelser inden for vand og kloakering til både by- og landbefolkning skal afhjælpes på miljømæssigt bæredygtige måder.
Artikel 22
Affaldshåndtering
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området affaldshåndtering vedrøre fremme af anvendelsen af bedste miljøpraksis i forbindelse med alle aktiviteter, der vedrører affaldshåndtering, herunder reduktion af affaldsmængden, genanvendelse eller andre metoder til genindvinding, f.eks. energiudnyttelse og bortskaffelse af affald.
Artikel 23
Energi
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig energi vedrøre:
a)
energiproduktion, distribution og adgang, navnlig udvikling, fremme, anvendelse og lagring af bæredygtig energi fra vedvarende energikilder
b)
energipolitikker og -lovgivning, navnlig udformning af politikker og vedtagelse af lovgivning, der garanterer bæredygtig energi til rimelige priser
c)
energieffektivitet, navnlig udvikling og indførelse af energieffektivitetsstandarder og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger i forskellige sektorer (industrien, handelsbranchen, den offentlige sektor og husholdningerne) samt tilknyttede uddannelses- og oplysningsaktiviteter
d)
transport, navnlig udvikling, fremme og anvendelse af mere miljøvenlige offentlige og private transportmidler såsom hybride, elektriske og brintdrevne køretøjer, delebilordninger og cykelordninger
e)
byplanlægning og byggeri, navnlig fremme og indførelse af høje miljøkvalitetsstandarder og høj energimæssig ydeevne inden for byplanlægning og byggeri og
f)
turisme, navnlig fremme af energimæssigt selvforsynende turistinfrastrukturer (der er baseret på vedvarende energi) og/eller grønne turistinfrastrukturer.
Artikel 24
Klimaændringer
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på klimaområdet at støtte OLT'ernes initiativer inden for modvirkning af og tilpasning til de skadelige virkninger af klimaændringer og kan vedrøre:
a)
udvikling af dokumentation; udpegning af de vigtigste risici og territoriale, regionale og/eller internationale tiltag, planer eller foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringer eller modvirkning af de skadelige virkninger heraf
b)
integrering af tilpasning til klimaændringer og modvirkning heraf i offentlige politikker og strategier
c)
udarbejdelse og udvælgelse af statistiske oplysninger og indikatorer, som er vigtige redskaber i udformningen og gennemførelsen af politikker og
d)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regional og internationale dialoger for at fremme samarbejde, herunder viden- og erfaringsudveksling.
Artikel 25
Katastroferisikobegrænsning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
udvikling eller optimering af systemer, herunder infrastrukturer, til katastrofeforebyggelse og -beredskab, herunder hurtige varslingssystemer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer
b)
udvikling af indgående viden om risikoen for katastrofer og den nuværende indsatskapacitet i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende
c)
styrkelse af eksisterende foranstaltninger til katastrofeforebyggelse og -beredskab på lokalt, nationalt og regionalt plan
d)
forbedring af de berørte aktørers indsatskapacitet for at sikre en bedre koordinering og større effektivitet og virkning
e)
forbedring af kampagner og information til borgerne om risikoeksponering, forebyggelse, beredskab og indsatsen i tilfælde af en katastrofe med behørig hensyntagen til handicappedes særlige behov
f)
styrkelse af samarbejdet mellem vigtige aktører, der beskæftiger sig med civilbeskyttelse og
g)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale, EU-relaterede og/eller internationale instanser for at give mulighed for en mere regelmæssig udveksling af oplysninger og et tættere samarbejde blandt de forskellige partnere i tilfælde af en katastrofe.
Kapitel 2
Tilgængelighed
Artikel 26
Overordnede mål
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området tilgængelighed rettet mod at:
a)
sikre OLT'erne bedre adgang til globale transportnet og
b)
sikre OLT'erne bedre adgang til informations- og kommunikationsteknologier og informations- og kommunikationstjenester.
2. Samarbejdet på de i stk. 1 omhandlede områder kan omfatte:
a)
politikudvikling og institutionsopbygning
b)
vej- og jernbanetransport, luftfart, søfart samt transport ad indre vandveje og
c)
lagringsfaciliteter i sø- og lufthavne.
Artikel 27
Søfart
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på søfartsområdet rettet mod udvikling og fremme af rentable og effektive søfartstjenester i OLT'erne og kan vedrøre:
a)
fremme af effektiv godstransport til økonomisk og kommercielt forsvarlige takster
b)
fremme af en større inddragelse af OLT'erne i international søfart
c)
fremme af regionale programmer
d)
støtte til den lokale private sektors inddragelse i søfartsvirksomhed, og
e)
udvikling af infrastruktur.
2. Unionen og OLT'erne fremmer søfartssikkerheden, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelsen.
Artikel 28
Luftfart
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på luftfartsområdet vedrøre:
a)
reformen og moderniseringen af OLT'ernes luftfartsindustrier
b)
fremme af den kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne af OLT'ernes luftfartsindustrier
c)
fremme af den private sektors investeringer og deltagelse og
d)
fremme af udvekslingen af viden og god forretningsskik.
Artikel 29
Luftfartssikkerhed
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området luftfartssikkerhed rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at overholde internationale standarder på området og kan bl.a. vedrøre:
a)
indførelsen af luftfartssikkerhedssystemer
b)
sikring af lufthavne og styrkelse af de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence og
c)
udvikling af infrastrukturer og menneskelige ressourcer.
Artikel 30
Informations- og kommunikationsteknologitjenester
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området informations- og kommunikationsteknologitjenester (ikt-tjenester) rettet mod at sætte skub i innovationen og den økonomiske vækst og skabe forbedringer i hverdagen for både borgere og virksomheder i OLT'erne, herunder fremme handicappedes tilgængelighed. Samarbejdet skal navnlig være rettet mod at forbedre OLT'ernes lovgivningsmæssige kapacitet og kan støtte udvidelsen af ikt-net og -tjenester via følgende foranstaltninger:
a)
etablering af forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, der holder trit med den teknologiske udvikling, stimulerer vækst og innovation og fremmer konkurrence og forbrugerbeskyttelse
b)
dialog om forskellige politiske aspekter vedrørende fremme og overvågning af informationssamfundet
c)
udveksling af oplysninger om standarder og interoperabilitet
d)
fremme af samarbejdet på området ikt-forskning og på området ikt-baserede forskningsinfrastrukturer
e)
udvikling af tjenesteydelser og applikationer på områder, hvor den samfundsmæssige virkning er stor.
Kapitel 3
Forskning og innovation
Artikel 31
Samarbejde inden for forskning og innovation
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forskning og innovation omfatte videnskab, teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologier, med det formål at bidrage til OLT'ernes bæredygtige udvikling og fremme OLT'ernes rolle som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre samt deres industrielle konkurrencedygtighed. Samarbejdet kan navnlig vedrøre:
a)
dialog, koordinering og synergier mellem OLT'ernes og Unionens politikker og initiativer med hensyn til videnskab, teknologi og innovation
b)
politikudvikling og institutionsopbygning i OLT'erne og fælles tiltag på lokalt, nationalt eller regionalt plan med henblik på at udvikle og anvende videnskabs-, teknologi- og innovationstiltag
c)
samarbejde mellem retlige instanser fra OLT'erne, Unionen, medlemsstaterne og tredjelande
d)
individuelle OLT-forskeres, -forskningsorganers og -retlige instansers deltagelse i samarbejdet vedrørende forsknings- og innovationsprogrammer inden for Unionen og programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) og
e)
uddannelse og international mobilitet for OLT-forskere og udveksling.
Kapitel 4
Unge, skole- og erhvervsuddannelse, sundhed, beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
Artikel 32
Unge
1. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens initiativer vedrørende unge på de samme betingelser som medlemsstaternes statsborgere.
2. Associeringen tilsigter at styrke båndene mellem unge, der bor i OLT'erne og i Unionen, bl.a. ved at fremme uddannelsesmobiliteten for unge i OLT'erne og ved at fremme gensidig forståelse mellem unge.
Artikel 33
Uddannelse
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på uddannelsesområdet omfatte:
a)
sikring af inklusiv uddannelse af høj kvalitet på grundskole- og gymnasieniveau, på de videregående uddannelser og inden for erhvervsrettet uddannelse og
b)
støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker.
2. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens uddannelses- og erhvervsuddannelsesinitiativer på de samme betingelser som statsborgere i medlemsstaterne.
3. Unionen sørger for, at uddannelsesorganer og -institutter fra OLT'erne kan deltage i Unionens uddannelsesrelaterede samarbejdsinitiativer på de samme betingelser som medlemsstaternes skole- eller erhvervsmæssige uddannelsesorganer og -institutter.
Artikel 34
Beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
1. Unionen og OLT'erne opretholder dialogen på det beskæftigelses- og socialpolitiske område for at bidrage til den økonomiske og sociale udvikling af OLT'erne og fremme anstændigt arbejde i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende. En sådan dialog er også rettet mod at støtte OLT-myndighedernes bestræbelser på at udvikle politikker og lovgivning på dette område.
2. Dialogen består primært af udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende politikker og lovgivning på området beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik, som er af fælles interesse for Unionen og OLT'erne. I den forbindelse tages der højde for områder såsom kompetenceudvikling, social beskyttelse, arbejdsmarkedsdialog, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, handicappedes tilgængelighed, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og andre arbejdsstandarder.
Artikel 35
Folkesundhed
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på folkesundhedsområdet at styrke OLT'ernes kapacitet til at overvåge, hurtigt spore og gribe ind over for udbrud af overførbare sygdomme gennem bl.a. følgende foranstaltninger:
a)
tiltag, der kan styrke beredskabs- og indsatskapaciteten i tilfælde af tværnationale sundhedstrusler såsom infektionssygdomme, og som bør bygge på eksisterende strukturer og være målrettet usædvanlige tilfælde
b)
kapacitetsopbygning gennem styrkelse af folkesundhedsnetværk på regionalt plan, fremme af udvekslingen af oplysninger blandt eksperter og fremme af passende uddannelsestiltag
c)
udvikling af værktøjer og kommunikationsplatforme samt e-læringsprogrammer, der er tilpasset til OLT'ernes særlige behov.
Kapitel 5
Kultur
Artikel 36
Kulturel udveksling og dialog
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området kulturel udveksling og dialog vedrøre:
a)
OLT'ernes selvstændige udvikling - en proces, der skal have fokus på befolkningen og tage udgangspunkt i de enkelte folks kultur
b)
støtte til de politikker og foranstaltninger, som de kompetente OLT-myndigheder har vedtaget for at styrke de menneskelige ressourcer, øge deres egen kreative kapacitet og fremme deres kulturelle identitet
c)
inddragelse af befolkningen i udviklingsprocessen
d)
udvikling af en fælles forståelse og styrke udvekslingen af oplysninger om kulturelle og audiovisuelle spørgsmål gennem dialog.
2. Unionen og OLT'erne forsøger gennem deres samarbejde at fremme den gensidige kulturelle udveksling gennem:
a)
et samarbejde mellem alle parters kulturelle og kreative sektorer
b)
fremme af den gensidige udveksling af kulturelle og kreative værker og aktører
c)
et politisk samarbejde med henblik på at skabe politisk udvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller.
Artikel 37
Audiovisuelt samarbejde
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på det audiovisuelle område rettet mod at fremme hinandens audiovisuelle produktioner og kan omfatte følgende tiltag:
a)
samarbejde og udveksling mellem de respektive radio- og tv-selskaber
b)
tilskyndelse til udveksling af audiovisuelle værker
c)
udveksling af information og synspunkter mellem de kompetente myndigheder om politikker og regler for det audiovisuelle område og radio og tv
d)
tilskyndelse til at besøge og deltage i internationale begivenheder på hinandens områder og i tredjelande.
2. Samproducerede audiovisuelle værker kan modtage støtte fra enhver ordning til fremme af lokalt eller regionalt kulturelt indhold, der er skabt i Unionen, i OLT'erne og i de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 38
Scenekunst
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området scenekunst vedrøre:
a)
fremme af øget kontakt mellem udøvende scenekunstnere på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i auditions, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde
b)
tilskyndelse til fælles produktioner mellem producenter fra en eller flere EU-medlemsstater og et eller flere OLT'er og
c)
fremme af udviklingen af internationale teaterteknologistandarder og anvendelsen af teaterscenemærkning og -skiltning, bl.a. gennem relevante standardiseringsorganer.
Artikel 39
Beskyttelse af kulturarv og historiske monumenter
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem:
a)
fremme af udveksling af eksperter
b)
samarbejde om faglig uddannelse
c)
oplysningsaktiviteter henvendt til lokalbefolkningen og
d)
rådgivning om beskyttelse af historiske monumenter og beskyttede områder og om lovgivning og gennemførelse af foranstaltninger med tilknytning til kulturarv, særlig integreringen heraf i lokalsamfundet.
Kapitel 6
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet
Artikel 40
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte:
a)
udvikling af innovative og effektive metoder for politi- og retssamarbejde, herunder samarbejde med andre interesseparter såsom civilsamfundet om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption og
b)
støtte til forbedring af effektiviteten af OLT'ernes politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt fremstilling og distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug og narkotikarelaterede skader under hensyn til arbejdet på disse områder i internationale instanser, bl.a. gennem:
i)
uddannelse og kapacitetsopbygning med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
ii)
forebyggelse, herunder uddannelse, undervisning og sundhedsfremme, behandling og rehabilitering af stofafhængige, bl.a. projekter til reintegrering af stofmisbrugere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet
iii)
udvikling af effektive håndhævelsesforanstaltninger
iv)
teknisk, finansiel og administrativ bistand inden for udvikling af effektive politikker og effektiv lovgivning om menneskehandel, især oplysningskampagner, henvisningsmekanismer og ordninger for beskyttelse af ofre, med inddragelse af alle relevante interesseparter og civilsamfundet
v)
faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af skader med relation til stofmisbrug
vi)
faglig bistand til støtte for udviklingen af lovgivning og politikker mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og
vii)
faglig bistand og uddannelse til støtte for kapacitetsopbygning og tilskyndelse til overholdelse af internationale standarder for bekæmpelse af korruption, navnlig standarderne i FN's konvention mod korruption.
2. Inden for rammerne af associeringen samarbejder OLT'erne med Unionen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i overensstemmelse med artikel 70 og 71.
Kapitel 7
Turisme
Artikel 41
Turisme
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på turismeområdet omfatte:
a)
foranstaltninger, der har til formål at definere, tilpasse og udvikle bæredygtige politikker for turisme
b)
foranstaltninger og aktiviteter med henblik på at udvikle og støtte bæredygtig turisme
c)
foranstaltninger, der har til formål at integrere bæredygtig turisme i OLT-borgernes sociale, kulturelle og økonomiske liv.
TREDJE DEL
HANDELSSAMARBEJDE OG HANDELSRELATERET SAMARBEJDE
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 42
Overordnede mål
De overordnede mål for handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne er at:
a)
fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling ved at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed
b)
stimulere OLT'ernes effektive integrering i den regionale økonomi og i verdensøkonomien og fremme udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
c)
støtte OLT'erne i deres arbejde med at skabe et gunstigt investeringsklima til fordel for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling
d)
fremme stabiliteten, integriteten og gennemsigtigheden i det globale finansielle system og god forvaltningspraksis på skatte- og afgiftsområdet
e)
støtte processen med at diversificere OLT'ernes økonomier
f)
støtte OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser
g)
støtte OLT'ernes eksport- og handelskapacitet
h)
støtte OLT'ernes indsats for at tilpasse eller tilnærme deres lokale lovgivning til EU-lovgivningen, hvor det er relevant
i)
skabe muligheder for målrettet samarbejde og dialog med Unionen på handelsområdet og på handelsrelaterede områder.
AFSNIT II
ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED VARER OG TJENESTEYDELSER OG FOR ETABLERING
Kapitel 1
Ordninger for samhandel med varer
Artikel 43
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT'erne fritages for importafgifter ved indførsel i Unionen.
2. Definitionen af varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde findes i bilag VI.
Artikel 44
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Unionen anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT'erne.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for forbud eller restriktioner mod indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, beskyttelsen af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelsen af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret.
Forbud eller restriktioner omhandlet i første afsnit må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen i almindelighed.
Artikel 45
Foranstaltninger truffet af OLT'erne
1. OLT'ernes myndigheder kan med hensyn til indførsel af varer med oprindelse i Unionen opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt i lyset af deres respektive udviklingsbehov.
2. Med hensyn til de områder, der er omfattet af dette kapitel, indrømmer OLT'erne Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes enhver stor handelsøkonomi som defineret i stk. 4.
3. Stk. 2 hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT'er eller andre udviklingslande en gunstigere behandling end den, der indrømmes Unionen.
4. I dette afsnit forstås ved en »stor handelsøkonomi« ethvert udviklet land eller ethvert land, der tegner sig for over 1 % af verdens vareeksport, eller med forbehold af stk. 3 enhver gruppe af lande, der handler individuelt, sammen eller gennem en aftale om økonomisk integration og tilsammen tegner sig for over 1,5 % af verdens vareeksport. Ved beregning heraf anvendes de nyeste tilgængelige officielle WTO-data om førende eksportører inden for verdenshandelen med varer (ekskl. handel EU-medlemsstaterne imellem).
5. OLT'ernes myndigheder giver senest den 2. april 2014 Kommissionen meddelelse om de toldsatser og kvantitative restriktioner, som de anvender i overensstemmelse med denne afgørelse.
OLT'ernes myndigheder underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger i takt med deres vedtagelse.
Artikel 46
Ikkeforskelsbehandling
1. Unionen udøver ingen forskelsbehandling mellem OLT'erne, og OLT'erne udøver ingen forskelsbehandling mellem medlemsstaterne.
2. I overensstemmelse med artikel 65 anses gennemførelsen af de særlige bestemmelserne i denne afgørelse, navnlig i artikel 44, stk. 2, og artikel 45, 48, 49, 51 og 59, stk. 3, ikke for at udgøre forskelsbehandling.
Artikel 47
Betingelser for transport af affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT'erne kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten. Unionen støtter etableringen og udviklingen af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Unionen forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT'erne med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT'ernes myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres område af sådant affald fra Unionen eller ethvert tredjeland, dog med forbehold af specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er indgået eller eventuelt indgås i fremtiden i de kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår de OLT'er, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er part i Baselkonventionen træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Baselkonventionen i disse OLT'er.
4. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, fremmer desuden OLT'ernes vedtagelse af de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre følgende retsakter:
a)
Følgende artikler i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (4):
-
artikel 40 om eksport af affald til oversøiske lande og territorier
-
artikel 46 om import af affald fra oversøiske lande og territorier
b)
Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 (5) og
c)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF (6) inden for de tidsfrister, der er fastsat i direktivets artikel 16.
5. Et eller flere OLT'er og de medlemsstater, som de hører under, kan anvende deres egne procedurer på eksport af affald fra OLT'erne til den pågældende medlemsstat.
6. I så fald giver den medlemsstat, som OLT'et hører under, senest den 2. juli 2014 Kommissionen meddelelse om den lovgivning, der skal anvendes, og om al fremtidig relevant national lovgivning og eventuelle efterfølgende ændringer af sådan lovgivning.
Artikel 48
Midlertidig tilbagetrækning af præferencer
Hvis Kommissionen mener, at der er tilstrækkeligt grundlag for at stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt denne afgørelse gennemføres korrekt, afholder Kommissionen konsultationer med det pågældende OLT og den medlemsstat, som OLT'et har særlige forbindelser med, for at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse. I tilfælde af, at disse konsultationer ikke fører til en gensidigt acceptabel måde at gennemføre denne afgørelse på, kan Unionen midlertidigt tilbagetrække præferencer fra det pågældende OLT i overensstemmelse med bilag VII.
Artikel 49
Beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger
For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen træffe de beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger, som er fastsat i bilag VIII.
Kapitel 2
Ordninger for samhandel med tjenesteydelser og for etablering
Artikel 50
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
a)
fysisk person fra et OLT«: en person, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en særegen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i TEUF
b)
»juridisk person i et OLT«: en juridisk person i et OLT, der er oprettet i overensstemmelse med gældende ret i et givet OLT, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT; hvis den juridiske person alene har sit vedtægtsmæssige hjemsted eller sit hovedkontor i OLT'et, betragtes den ikke som en juridisk person i OLT'et, medmindre den udøver en virksomhed, som har en reel og fortsat forbindelse til økonomien i dette land eller territorium
c)
de respektive definitioner, som er fastsat i de aftaler om økonomisk integration, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, finder anvendelse på den behandling, som Unionen og OLT'erne indrømmer hinanden.
Artikel 51
Den gunstigste behandling
1. Med hensyn til enhver foranstaltning, som påvirker handelen med tjenesteydelser og etablering af erhvervsvirksomhed:
a)
indrømmer Unionen fysiske og juridiske personer i OLT'erne en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i ethvert tredjeland, som Unionen indgår eller har indgået en aftale om økonomisk integration med
b)
indrømmer et OLT fysiske og juridiske personer i Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i enhver stor handelsøkonomi, som det har indgået en aftale om økonomisk integration med efter den 1. januar 2014.
2. Forpligtelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på en behandling, der indrømmes:
a)
inden for rammerne af et indre marked, som forudsætter en væsentlig tilnærmelse af de deltagende parters lovgivning med henblik på at fjerne ikkediskriminerende hindringer for etablering og for handel med tjenesteydelser
b)
i henhold til foranstaltninger vedrørende anerkendelse af kvalifikationer, licenser eller forsigtighedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel VII i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller bilaget hertil om finansielle tjenesteydelser. Dette berører ikke OLT-specifikke foranstaltninger i denne artikel
c)
i henhold til enhver international aftale eller ordning, som udelukkende eller hovedsagelig vedrører beskatning
d)
i henhold til foranstaltninger, som er omfattet af en mestbegunstigelsesundtagelse opført på den liste, der er omhandlet i artikel II, stk. 2, i GATS.
3. Et OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse vedtage bestemmelser, der er til fordel for dets fysiske personer og lokale aktiviteter. I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de vedtagne bestemmelser, hvorefter Kommissionen underretter medlemsstaterne herom.
Artikel 52
Faglige kvalifikationer
For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, alment praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet i overensstemmelse med artikel 203 i TEUF en liste over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT'erne, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
AFSNIT III
HANDELSRELATEREDE OMRÅDER
Kapitel 1
Handel og bæredygtig udvikling
Artikel 53
Generel fremgangsmåde
Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter heraf. OLT'ernes nationale love og regler på miljø- og beskæftigelsesområdet skal i den forbindelse ikke lempes for at fremme handel eller investeringer.
Artikel 54
Miljø- og klimastandarder inden for handel
1. Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at styrke det positive samspil mellem politikker og forpligtelser på handels- og miljøområdet. Inden for rammerne af associeringen tages der i handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde højde for principperne om international miljøforvaltning og multilaterale miljøaftaler.
2. Det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og Kyotoprotokollen søges opfyldt. Samarbejdet bygger på udarbejdelsen af den fremtidige juridisk bindende internationale aftale for klimaændringer, der indebærer tilsagn om modvirkning af klimaændringer fra alle parter, i overensstemmelse med gennemførelsen af beslutninger, der udspringer af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer.
3. Foranstaltninger til gennemførelse af multilaterale miljøaftaler anvendes ikke på en måde, der vil udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling mellem partnerne eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Artikel 55
Arbejdsstandarder i forbindelse med handel
1. Associeringen tilstræber at fremme handel på en måde, der kan bane vejen for fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle.
2. De internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder som fastlagt i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner skal overholdes og gennemføres i lov og praksis. Sådanne arbejdsstandarder indebærer navnlig overholdelse af foreningsfriheden, retten til kollektiv forhandling, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, overholdelse af minimumsalderen for adgang til at udføre erhvervsarbejde og ikkeforskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
3. Overtrædelser af grundlæggende arbejdsstandarder kan ikke gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel. Disse standarder må ikke anvendes i protektionistisk øjemed.
Artikel 56
Bæredygtig samhandel med fiskerivarer
Med henblik på at fremme den bæredygtige forvaltning af fiskebestande kan associeringen omfatte samarbejde om bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil. Samarbejdet på dette område er rettet mod at:
a)
fremme gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil i OLT'erne
b)
fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, navnlig med hensyn til udvikling og effektiv gennemførelse af kontrol- og inspektionsordninger, incitamenter og foranstaltninger til sikring af en effektiv, langsigtet forvaltning af fiskeriet og havets økosystemer.
Artikel 57
Bæredygtig handel med træ
Inden for rammene af associeringen er samarbejdet på området handel med træ rettet mod at beskytte handelen med lovligt fældet træ. Et sådant samarbejde kan omfatte dialog om lovgivningsmæssige foranstaltninger samt udveksling af oplysninger om markedsbaserede eller frivillige foranstaltninger såsom skovcertificering eller grønne indkøbspolitikker.
Artikel 58
Bæredygtig udvikling af samhandelen
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig udvikling være rettet mod at:
a)
lette og fremme handel med og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser, herunder gennem udarbejdelse og gennemførelse af lokal lovgivning, samt varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold i OLT'erne
b)
gøre det lettere at fjerne hindringer for handel med og investeringer i varer og tjenesteydelser af særlig betydning for modvirkning af klimaændringer såsom bæredygtig vedvarende energi og energieffektive varer og tjenesteydelser, bl.a. ved at vedtage politiske rammer, der kan bane vejen for anvendelsen af de bedste tilgængelige teknologier, og ved at fremme standarder, der opfylder de miljømæssige og økonomiske behov og minimerer tekniske handelshindringer
c)
fremme handel med varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold og til at sikre en miljømæssigt forsvarlig praksis, herunder varer, som er omfattet af frivillige garantiordninger for bæredygtighed såsom fairtradeordninger og etiske handelsordninger, miljømærkning og certificeringsordninger for varer, der er baseret på naturressourcer
d)
fremme internationalt anerkendte principper og retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar og tilskynde virksomheder, der opererer i OLT'erne, til at gennemføre dem
e)
udveksle oplysninger og bedste praksis for virksomhederne sociale ansvar.
2. Med hensyn til udformning og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne, tager Unionen og OLT'erne højde for tilgængelige videnskabelige og tekniske oplysninger og relevante internationale standarder, retningslinjer og anbefalinger, herunder forsigtighedsprincippet.
3. Unionen og OLT'erne anvender fuld åbenhed i forbindelse med udvikling, indførelse og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne.
Kapitel 2
Andre handelsrelaterede områder
Artikel 59
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Der må ikke indføres begrænsninger på betalinger i frit konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Unionen og i OLT'erne.
2. Hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter må medlemsstaternes og OLT'ernes myndigheder ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i værtsmedlemsstaten, -landet eller -territoriet, og skal sikre, at aktiver skabt som følge af sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
3. Unionen og OLT'erne kan træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 64, 65, 66, 75 og 215 i TEUF i overensstemmelse med betingelserne heri mutatis mutandis.
4. OLT-myndighederne, de berørte medlemsstater eller Unionen underretter straks hinanden om enhver sådan foranstaltning og forelægger hurtigst muligt en tidsplan for fjernelsen heraf.
Artikel 60
Konkurrencepolitik
Fjernelsen af konkurrencefordrejning sker under behørigt hensyn til det enkelte OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov og omfatter gennemførelse af lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, hvis mål eller virkning er at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen. Sådanne forbud gælder også, hvis en eller flere virksomheder misbruger deres dominerende stilling på Unionens eller OLT'ernes område.
Artikel 61
Beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder midler til håndhævelse af sådanne rettigheder, eventuelt i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, med henblik på at mindske fordrejning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på dette område vedrøre udarbejdelse af love og regler med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder, forhindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt støtte regionale organisationer, der beskæftiger sig med håndhævelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder med uddannelse af personale.
Artikel 62
Tekniske handelshindringer
Inden for rammerne af associeringen kan der indgås et samarbejde på områderne tekniske forskrifter for varer, standardisering, overensstemmelsesvurdering, akkreditering, markedstilsyn og kvalitetssikring med henblik på at fjerne unødige tekniske handelshindringer mellem Unionen og OLT'erne og mindske forskellene på disse områder.
Artikel 63
Forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel omfatte udarbejdelse af love og regler på områderne forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugersundheden med henblik på at undgå unødige handelshindringer.
Artikel 64
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger være rettet mod at:
a)
fremme handelen mellem Unionen og OLT'erne som helhed og mellem OLT'erne og tredjelande og samtidig beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og liv i overensstemmelse med WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (»WTO's SPS-aftale«)
b)
løse problemer, der opstår som følge af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
c)
sikre åbenhed med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, der finder anvendelse på handel mellem Unionen og OLT'erne
d)
fremme harmoniseringen af foranstaltninger efter internationale standarder i overensstemmelse med WTO's SPS-aftale
e)
støtte OLT'ernes effektive deltagelse i organisationer, som fastsætter internationale sundheds- og plantesundhedsstandarder
f)
fremme samråd og udvekslinger mellem OLT'er og europæiske institutter og laboratorier
g)
etablere og styrke OLT'ernes tekniske kapacitet til at gennemføre og føre tilsyn med sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
h)
fremme teknologioverførsler på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger.
Artikel 65
Forbud mod protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i kapitel 1 og 2 må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 3
Monetære og skattemæssige spørgsmål
Artikel 66
Undtagelsesbestemmelser på beskatningsområdet
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelse, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaternes eller OLT'ernes myndigheder i øjeblikket eller i fremtiden indrømmer på grundlag af dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning, jf. dog artikel 67.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som hindrer vedtagelsen eller håndhævelsen af foranstaltninger, der har til formål at forhindre skattesvig eller skatteunddragelse i henhold til skattebestemmelserne i dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres skattelovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopælssted eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 67
Skatte- og toldordninger for kontrakter, der finansieres af Unionen
1. OLT'er må på kontrakter, der finansieres af Unionen, ikke anvende skatte- og toldordninger, der er mindre gunstige end de ordninger, som de anvender over for den medlemsstat, som de hører under, eller over for stater, der er indrømmet mestbegunstigelsesbehandling, eller over for internationale udviklingsorganisationer, som de har forbindelse med, idet den gunstigste ordning skal finde anvendelse.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordninger anvendelse på kontrakter, der finansieres af Unionen:
a)
kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT; dog registreres sådanne kontrakter i overensstemmelse med gældende lov i OLT'et, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til den præsterede tjenesteydelse
b)
den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har fast hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c)
virksomheder, der skal importere udstyr for at kunne udføre bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d)
professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e)
varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en leveringskontrakt, indføres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning. Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de interne afgifter, som OLT'et i givet fald selv pålægger disse leverancer
f)
brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt alle materialer, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være indkøbt på det lokale marked og undergives de skatteregler, der finder anvendelse i henhold til gældende lovgivning i det pågældende OLT.
g)
fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter, skatter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Ethvert kontraktuelt spørgsmål, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
Kapitel 4
Udvikling af samhandelskapaciteten
Artikel 68
Generel fremgangsmåde
For at sikre, at OLT'erne får maksimalt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og kan deltage i Unionens indre marked samt regionale, subregionale og internationale markeder på de bedst mulige vilkår, er associeringen rettet mod at udvikle OLT'ernes handelskapacitet ved at:
a)
forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, autonomi og økonomiske modstandsdygtighed ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af OLT'ernes handel med varer og tjenesteydelser og ved at styrke OLT'ernes evne til at tiltrække private investeringer i forskellige erhvervssektorer
b)
forbedre samarbejdet inden for handel med varer, tjenesteydelser og etablering mellem OLT'erne og nabolandene.
Artikel 69
Handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling
Inden for rammerne af associeringen kan initiativer til fremme af handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling omfatte:
a)
styrkelse af OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
b)
fremme af OLT'ernes indsats for at indføre relevante retlige, tilsynsmæssige og institutionelle rammer samt de nødvendige administrative procedurer
c)
fremme af udviklingen af den private sektor, især SMV'er
d)
fremme af markeds- og produktudviklingen, herunder forbedring af produktkvaliteten
e)
bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer og faglige kompetencer, der er relevante inden for handel med varer og tjenesteydelser
f)
styrkelse af virksomhedsrådgiveres kapacitet til at tilbyde OLT-virksomheder tjenester, der er relevante for deres eksportaktiviteter, såsom markedskendskab
g)
bidrag til at skabe et erhvervsklima, der kan tiltrække investeringer.
Kapitel 5
Samarbejde på området finansielle tjenesteydelser og skatteanliggender
Artikel 70
Samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser
Med henblik på at fremme stabilitet, integritet og gennemsigtighed i det globale finansielle system kan associeringen omfatte samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser. Dette samarbejde kan vedrøre:
a)
sikring af effektiv og passende beskyttelse af investorer og andre forbrugere af finansielle tjenesteydelser
b)
forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme
c)
fremme af samarbejdet mellem forskellige aktører i det finansielle system, herunder regulerings- og tilsynsmyndigheder
d)
oprettelse af uafhængige og effektive tilsynsmekanismer for finansielle tjenesteydelser.
Artikel 71
Tilpasning af reglerne for finansielle tjenesteydelser
Unionen og OLT'erne fremmer en tilnærmelse af deres regler til anerkendte internationale standarder om regulering og tilsyn på området finansielle tjenesteydelser, bl.a.: Baselkomitéens »Core Principle for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's »Agreement on exchange of information on tax matters«, G20's »Statement on Transparency and exchange of information for tax purposes«, Rådet for Finansiel Stabilitets »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions« og Den Finansielle Aktionsgruppes »internationale standarder om forebyggelse af hvidvaskning af penge samt finansiering af terrorisme og våbenspredning - FATF-anbefalingerne«.
Hvis det er hensigtsmæssigt eller efter anmodning fra det pågældende OLT, kan Unionen og OLT'erne gøre en indsats for at fremme større overensstemmelse mellem OLT'ernes lovgivning og EU-retten om finansielle tjenesteydelser.
Artikel 72
Samarbejde mellem regulerings- og tilsynsmyndigheder
Unionen og OLT'erne tilskynder de relevante regulerings- og tilsynsmyndigheder til at samarbejde, herunder til at udveksle oplysninger, dele ekspertise om de finansielle markeder og andre lignende tiltag. Der rettes særlig opmærksomhed mod udviklingen af disse myndigheders administrative kapacitet, bl.a. gennem personlig udveksling og fælles uddannelse.
Artikel 73
Samarbejde i skatteanliggender
Unionen og OLT'erne fremmer samarbejdet på skatteområdet for at lette opkrævningen af lovlige skatteindtægter og udvikle foranstaltninger, der kan sikre en effektiv gennemførelse af principperne om god forvaltningsskik på skatteområdet, herunder gennemsigtighed, udveksling af oplysninger og fair skattekonkurrence.
FJERDE DEL
INSTRUMENTER FOR BÆREDYGTIG UDVIKLING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 74
Overordnede mål
Unionen bidrager til opfyldelsen af associeringens overordnede mål ved at tilvejebringe:
a)
passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand, der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer
b)
langsigtet finansiering til fremme af væksten i den private sektor.
Artikel 75
Definitioner
I denne del forstås ved:
a) »programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt under Den Europæiske Udviklingsfond, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale eller regionale strategier og prioriteter, der er fastsat i programmeringsdokumenterne
b) »programmering«: den proces, der består i at planlægge, træffe beslutning om og tildele vejledende finansielle midler til - over flere år - at gennemføre tiltag til opfyldelse af associeringens mål for OLT'ernes bæredygtig udvikling på et område, der er nævnt i denne afgørelses anden del.
c) »programmeringsdokument«: det dokument, der fastsætter OLT'ets strategi, prioriteter og ordninger og omsætter OLT'ets mål og målsætninger for dets bæredygtige udvikling til en effektiv og virkningsfuld måde at opfylde associeringens mål på
d) »udviklingsplaner«: som omhandlet i artikel 83, et sæt sammenhængende aktiviteter, som fastlægges og finansieres alene af OLT'erne inden for rammerne af deres egne udviklingspolitikker og -strategier og de udviklingspolitikker og -strategier, der er vedtaget mellem et OLT og den medlemsstat, som den hører under
e) »territorial tildeling«: beløb, som tildeles det enkelte OLT i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de territoriale strategier og mål, der er fastsat i programmeringsdokumenterne;
f) »regional tildeling«: beløb, som tildeles i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de regionale strategier og tematiske prioritetsområder, der er fælles for flere OLT'er og er fastsat i programmeringsdokumenterne;
g) »finansieringsafgørelse«: retsakt, som vedtages af Kommissionen og indeholder de nærmere detaljer vedrørende Unionens finansielle bidrag og giver tilladelse til at tildele finansiel bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond.
Artikel 76
Principper for finansieringssamarbejde
1. Unionens finansielle bistand bygger på principperne om partnerskab, ejerskab, tilpasning til territoriale systemer, komplementaritet og nærhedsprincippet.
2. Aktiviteter, der finansieres inden for rammerne af denne afgørelse, kan have form af programmerbar eller ikkeprogrammerbar støtte.
3. Finansiel bistand fra Unionen:
a)
gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive geografiske, sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale
b)
sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og korrekt grundlag
c)
er fleksibel og tilpasset til situationen i det enkelte OLT og
d)
organiseres i fuld overensstemmelse med de enkelte partneres respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Myndighederne i det berørte OLT er ansvarlige for gennemførelsen af aktiviteter, uden at dette dog berører Kommissionens beføjelse til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af EU-midler.
Kapitel 2
Finansielle ressourcer
Artikel 77
Finansieringskilder
OLT'erne kan modtage midler fra følgende finansieringskilder:
a)
ressourcer, der tildeles OLT'erne under den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF)
b)
de EU-programmer og -instrumenter, der er opført på Unionens almindelige budget og
c)
midler, der forvaltes af EIB under EIB's egne midler, og de ressourcer, der tildeles EUF-investeringsfaciliteten i overensstemmelse med betingelserne i den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. EUF (7) (»den interne aftale om 11. EUF«).
Kapitel 3
Særlige bestemmelser vedrørende finansiel bistand under 11. EUF
Artikel 78
Genstand og anvendelsesområde
Der kan inden for rammerne af den strategi og de prioritetsområder, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, og uden at dette berører humanitær bistand og nødhjælp, ydes finansiel støtte til aktiviteter, der bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i denne afgørelse.
a)
sektorpolitikker og -reformer samt projekter, der er forenelige hermed
b)
udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af miljøaspekter
c)
fagligt samarbejde og
d)
supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser omhandlet i artikel 82.
Artikel 79
Humanitær bistand og nødhjælp
1. Der ydes humanitær bistand og nødhjælp til OLT'er, der som følge af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger står over for alvorlige økonomiske og sociale problemer af usædvanlig karakter. Den humanitære bistand og nødhjælpen opretholdes, så længe det er nødvendigt for at løse de presserende problemer, der følger af sådanne situationer.
Den humanitære bistand og nødhjælpen ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Formålet med den humanitære bistand og nødhjælpen er:
a)
at redde menneskeliv, forbygge og lindre lidelser og bevare menneskelig værdighed i krisesituationer og efter kriser
b)
at bidrage til finansieringen og leveringen af humanitær bistand og til bistandens direkte levering til de tilsigtede modtagere ved hjælp af alle tilgængelige logistiske midler
c)
at gennemføre kortsigtede rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger, så ofrene kan få gavn af et minimum af socioøkonomisk integration, og hurtigst muligt skabe betingelser for genoptagelse af udviklingssamarbejdet på grundlag af langsigtede mål
d)
at afhjælpe behov som følge af befolkningsforflytninger, f.eks. flygtninge, fordrevne og hjemvendte personer, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer for dermed, og så længe det er nødvendigt, at imødekomme alle flygtninge og fordrevne personers behov, uanset hvor de befinder sig, og bane vejen for deres frivillige tilbagevenden og reintegrering i deres oprindelsesland og
e)
at hjælpe OLT'erne med at oprette kortsigtede mekanismer til katastrofeforebyggelse og katastrofeberedskab, bl.a. til forudsigelse og hurtig varsling af katastrofer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer.
3. Bistand omhandlet i denne artikel kan også ydes til OLT'er, som modtager flygtninge eller hjemvendte personer, til afhjælpning af akutte behov, som ikke er dækket af katastrofebistand.
4. Bistand omhandlet i denne artikel finansieres over Unionens almindelige budget. Bistanden kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II som supplement til finansieringen fra den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og nødhjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikkestatslige organisationer. Bistanden forvaltes og gennemføres i henhold til procedurer, der fremmer en hurtig, fleksibel og effektiv indsats.
Artikel 80
Kapacitetsudvikling
1. Finansiel bistand kan bidrage til bl.a. at hjælpe OLT'erne med at udvikle den kapacitet, der er nødvendig for at definere, gennemføre og overvåge territoriale og/eller regionale strategier og tiltag med henblik på at nå de overordnede mål for de samarbejdsområder, der er omhandlet i anden og tredje del.
2. Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle pålidelige statistiske data vedrørende disse områder.
3. Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed.
Artikel 81
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til sikring af den forberedelse, overvågning, evaluering og kontrol, der er nødvendig for at gennemføre denne afgørelse og den generelle evaluering heraf. Faglig bistand, som ydes lokalt, gennemføres altid i overensstemmelse med reglerne for decentraliseret finansiel forvaltning.
2. Der kan på OLT'ernes initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de aktiviteter, der er planlagt i programmeringsdokumenterne. Kommissionen kan beslutte at finansiere sådanne aktiviteter enten via den programmerbare støtte eller via den bevillingsramme, der er øremærket til faglige samarbejdsforanstaltninger.
Artikel 82
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
1. Inden for det finansielle rammebeløb, der er omhandlet i bilag II, indføres der en ordning med supplerende støtte til modvirkning af de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs-, fiskeri- og minesektoren, som vil kunne bringe opfyldelsen af det berørte OLT's udviklingsmål i fare.
2. Støtte, der ydes i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne, er rettet mod at beskytte makroøkonomiske og sektorspecifikke reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af et fald i indtægterne, og modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig i landbrugs- og minesektoren, tages i betragtning ved tildelingen af ressourcer omhandlet i bilag V. I den sammenhæng modtager isolerede OLT'er, der er nævnt i bilag I, en gunstigere behandling i overensstemmelse med kriterierne i bilag V.
3. De supplerende ressourcer stilles til rådighed i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for den støtteordning, som er omhandlet i bilag V.
4. Unionen støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT'er, der ønsker at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Artikel 83
Programmering
1. Ved programmerbar støtte forstås i denne afgørelse støtte, der er baseret på et programmeringsdokument.
2. I programmeringsdokumentet kan der tages højde for de territoriale udviklingsplaner eller andre planer, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, er blevet enige om.
3. I henhold til artikel 10 påtager OLT-myndighederne sig det primære ansvar for udformningen af strategier, prioriterede mål og ordninger gennem forberedelsen af programmeringsdokumenter i samråd med Kommissionen og den medlemsstat, som OLT'et hører under.
4. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at fastlægge deres prioriteter, som strategien skal baseres på, og
b)
at udarbejde projekt- og programforslag, som fremsendes til og gennemgås sammen med Kommissionen.
Artikel 84
Udarbejdelse, vurdering og godkendelse af programmeringsdokumentet
1. De kompetente territoriale, eller, for så vidt angår regionale programmer, regionale anvisningsberettigede udarbejder et forslag til et programmeringsdokument efter konsultationer med den bredest mulige vifte af interesseparter og trækker på indhøstede erfaringer og bedste praksis.
2. De enkelte forslag til programmeringsdokument tilpasses til behovene og de særlige omstændigheder i hvert OLT. Heri fastsættes de målsektorer, der udvælges til at modtage EU-midler, de særlige mål, forventede resultater og resultatindikatorer, i henhold til hvilke de skal vurderes og evalueres, og den vejledende finansielle tildeling. De fremmer lokalt ejerskab af samarbejdsprogrammer.
3. Forslag til programmeringsdokumentet udarbejdes med forbehold af en udveksling af synspunkter mellem OLT'erne, den pågældende medlemsstat og Kommissionen lige fra de første stadier i programmeringsprocessen og med henblik på at fremme sammenhæng og komplementaritet mellem deres respektive samarbejdsaktiviteter.
4. Kommissionen foretager en vurdering af forslaget til programmeringsdokument for at fastslå, hvorvidt det indeholder alle de nødvendige elementer og er i overensstemmelse med denne afgørelses formål og Unionens relevante politikker. Kommissionen afholder konsultationer med Den Europæiske Investeringsbank om udkastet til programmeringsdokument.
5. OLT'erne fremlægger alle de nødvendig oplysninger, herunder resultaterne af eventuelle gennemførlighedsundersøgelser, for at Kommissionen kan foretage en så effektiv vurdering som muligt af udkastet til programmeringsdokument.
6. OLT-myndighederne og Kommissionen har et fælles ansvar for at godkende programmeringsdokumentet. Kommissionen vedtager programmeringsdokumentet efter proceduren i artikel 86.
Artikel 85
Gennemførelse
1. Kommissionen vedtager den finansieringsafgørelse, der svarer til et programmeringsdokument, i overensstemmelse med standarderne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF og efter proceduren i artikel 87.
2. Kommissionen anvender OLT-midlerne under 11. EUF på en af de givne måder, der er fastsat i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF, og i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. Den indgår med dette formål finansieringsaftaler med de relevante myndigheder i OLT'erne.
3. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at forberede, forhandle og indgå kontrakter
b)
at gennemføre og forvalte projekter og programmer og
c)
at vedligeholde projekter og programmer og sikre deres bæredygtighed.
4. De relevante myndigheder i OLT'erne og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a)
at sikre, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
b)
at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer og
c)
at sikre, at projekter og programmer gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
5. For at lette udvekslingen af synspunkter holdes der tekniske møder mindst en gang om året mellem de territoriale anvisningsberettigede, de pågældende medlemsstater og de repræsentanter for Kommissionen, der er involveret i programmeringen, herunder gennem anvendelse af moderne teknologier eller om muligt som en udvidelse af OLT-EU-dialogforummet.
6. Tiltag, der finansieres under 11. EUF, kan gennemføres ved hjælp af parallel eller fælles samfinansiering under overholdelse af bestemmelserne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF.
Artikel 86
Territoriale og regionale anvisningsberettigede
1. Hvert OLT's regering udpeger en territorial anvisningsberettiget, der repræsenterer den i alle aktiviteter, som finansieres over den del af 11. EUF's midler, som Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank forvalter. Den territoriale anvisningsberettigede udpeger en eller flere stedfortrædende territoriale anvisningsberettigede, som afløser vedkommende, hvis hun/han er forhindret i at udføre sine opgaver, og underretter Kommissionen herom. Den territoriale anvisningsberettigede kan, når betingelserne med hensyn til institutionel kapacitet og forsvarlig finansforvaltning er opfyldt, overdrage sine beføjelser til gennemførelse af programmer og projekter til den ansvarlige enhed i det kompetente OLT. Den territoriale anvisningsberettigede underretter på forhånd Kommissionen om alle sådanne overdragelser.
Når Kommissionen får kendskab til problemer med afviklingen af procedurer vedrørende forvaltning af midler under 11. EUF, tager den sammen med den territoriale anvisningsberettigede de nødvendige kontakter med henblik på at afhjælpe dette forhold og træffer i givet fald de nødvendige forholdsregler. Den territoriale anvisningsberettigede påtager sig kun det finansielle ansvar for de gennemførelsesopgaver, som hun/han får pålagt.
Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, har den territoriale anvisningsberettigede:
a)
ansvar for koordinering, programmering, regelmæssig overvågning og regelmæssige revisioner af gennemførelsen af samarbejdet og for koordinering med donorer
b)
i tæt samarbejde med Kommissionen ansvar for udarbejdelse, forelæggelse og vurdering af programmer og projekter.
2. Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, virker den relevante territoriale anvisningsberettigede som ordregivende myndighed med hensyn til programmer, der gennemføres ved hjælp af udbud eller indkaldelser af forslag, og som på forhånd kontrolleres af Kommissionen.
3. Under aktiviteternes gennemførelse træffer den territoriale anvisningsberettigede, forudsat at han underretter Kommissionen herom, beslutning om følgende:
a)
tekniske tilpasninger og ændringer af programmer og projekter for så vidt angår detaljerne, forudsat at de ikke påvirker de valgte tekniske løsninger og ikke overskrider det beløb, der er afsat i finansieringsaftalen til ændringer
b)
ændringer i placeringen af programmer eller projekter, der består af flere enheder, når dette er begrundet i tekniske, økonomiske eller sociale hensyn
c)
pålæg eller eftergivelse af bod for forsinkelse
d)
frigivelse af sikkerhedsstillelse
e)
underleverance
f)
endelig overtagelse, forudsat at Kommissionen godkender den foreløbige overtagelse, rapporterne herom og eventuelt er til stede ved den endelige overtagelse, navnlig når der ved den foreløbige overtagelse er taget så mange forbehold, at et større supplerende arbejde er påkrævet, og rekruttering af konsulenter og andre eksperter i faglig bistand.
4. For så vidt angår regionale programmer udpeger myndighederne i det deltagende OLT en regional anvisningsberettiget blandt de samarbejdsaktører, der er omhandlet i artikel 11. Den regionale anvisningsberettigedes opgaver svarer med de fornødne tilpasninger til den territoriale anvisningsberettigedes opgaver.
Artikel 87
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås eventuelt af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale om 11. EUF.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, som det tillægges ved denne afgørelse, betegnes det »EUF-OLT-Udvalget«. De udvalgsprocedurer, der er fastsat i den interne aftale for 11. EUF og gennemførelsesforordningen for 11. EUF, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget. Indtil sidstnævnte forordning træder i kraft, finder de procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 (8).
3. EUF-OLT-Udvalgets arbejde har fokus på grundlæggende samarbejdsspørgsmål på OLT-niveau og regionalt niveau. Af hensyn til sammenhæng, koordination og komplementaritet følger udvalget gennemførelsen af programmeringsdokumenterne.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a)
udkast til programmeringsdokumenter og eventuelle ændringer hertil og
b)
finansieringsafgørelserne til gennemførelse af denne del af afgørelsen.
Artikel 88
EU-delegationernes rolle
1. Hvis Unionen repræsenteres af en delegation under en delegationschefs myndighed, finder bestemmelserne i finansforordningen for 11. EUF vedrørende subdelegerede anvisningsberettigede og regnskabsførere anvendelse.
2. Den territoriale og/eller regionale anvisningsberettigede samarbejder og arbejder tæt sammen med delegationschefen, der er den primære kontaktperson for de forskellige samarbejdsaktører i det pågældende OLT.
Artikel 89
Regler om nationalitet og oprindelse i forbindelse med offentlige udbud, tildeling af tilskud og andre tildelingsprocedurer for OLT'er
1. Generelle regler om støtteberettigelse:
a)
Deltagelse i procedurer for tildeling af offentlige kontrakter, tilskud og andre tildelingsprocedurer vedrørende tiltag, der finansieres under denne afgørelse til fordel for tredjeparter, er åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i et støtteberettiget land, og for juridiske personer, der er etableret i et støtteberettiget land eller territorium, som fastsat i stk. 2, samt åben for internationale organisationer.
b)
Når tiltag samfinansieres med et partnerland eller et andet donorland eller gennemføres gennem en medlemsstat ved delt forvaltning eller en trustfond oprettet af Kommissionen, er lande, som er støtteberettigede efter reglerne i det pågældende partnerland, et andet donorland eller en anden medlemsstat, eller regler, som er fastsat i akten om oprettelse af trustfonden, også støtteberettigede.
Når tiltag gennemføres via betroede organer, som er medlemsstater eller deres agenturer, Den Europæiske Investeringsbank eller deres internationale organisationer eller agenturer, er fysiske og juridiske personer, som er støtteberettigede efter det betroede organs regler, som angivet i de aftaler, der er indgået med det samfinansierende eller gennemførende organ, også støtteberettigede.
c)
Når tiltag finansieres i henhold til denne afgørelse og også i henhold til et andet instrument for EU's optræden udadtil, herunder partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (9) senest ændret i Ouagadougou den 22. juni 2010 (10), betragtes lande, som henhører under et af disse instrumenter, som støtteberettigede for så vidt angår det pågældende tiltag.
Når tiltag af global, regional eller grænseoverskridende art finansieres i henhold til denne afgørelse, kan fysiske og juridiske personer fra de lande, territorier og regioner, der er omfattet af tiltaget, deltage i procedurerne for gennemførelse af sådanne tiltag.
d)
Alle leverancer, der indkøbes under en offentlig kontrakt eller i overensstemmelse med en tilskudsaftale, der finansieres i henhold til denne afgørelse, skal have oprindelse i et støtteberettiget land eller territorium. De kan imidlertid have oprindelse i et hvilket som helst land eller territorium, hvis den mængde leverancer og materialer, der skal indkøbes, er under grænsen for anvendelse af proceduren med forhandling på konkurrencevilkår. I denne artikel forstås termen »oprindelse« som defineret i artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (11) og i anden EU-lovgivning, der indeholder bestemmelser om ikkepræferenceoprindelse.
e)
Reglerne i denne artikel anvendes ikke på og skaber ikke statsborgerskabsbegrænsninger for fysiske personer, der er beskæftiget af eller på anden vis lovligt ansat af en støtteberettiget leverandør eller, i givet fald, en underleverandør.
f)
Støtteberettigelse som omhandlet i denne artikel kan begrænses med hensyn til ansøgernes statsborgerskab, geografiske placering eller art, om nødvendigt for så vidt angår tiltagets art og mål og i det omfang, det er nødvendigt for effektiv gennemførelse heraf.
g)
Fysiske og juridiske personer, der er blevet tildelt kontrakter, overholder gældende miljølovgivning, herunder multilaterale miljøaftaler og grundlæggende internationale arbejdsmarkedsnormer.
2. Tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra følgende lande og territorier er støtteberettigede i henhold til denne afgørelse:
a)
medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande som anerkendt af Unionen og medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
OLT'er
c)
udviklingslande og -territorier, som er opført på OECD-DAC's liste over modtagere af officiel udviklingsbistand, og som ikke er medlemmer af G20-gruppen
d)
lande, for hvilke Kommissionen har truffet beslutning om gensidig adgang til ekstern bistand. Der kan indrømmes gensidig adgang i en begrænset periode på mindst et år, når et land indrømmer enheder fra Unionen og fra OLT'er støtteberettigelse på lige vilkår
e)
OECD-medlemsstater i tilfælde af kontrakter, der gennemføres i et af de mindst udviklede lande
f)
når det meddeles på forhånd i procedurens dokumenter:
i)
lande med traditionelle økonomiske og handelsmæssige forbindelser eller med geografiske forbindelser til nabomodtagerlande
ii)
alle lande, hvis der er tale om en hastende situation eller mangel på produkter og tjenesteydelser på de støtteberettigede landes markeder.
3. Kommissionen kan godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som støtteberettigede i behørigt begrundede tilfælde, hvor regler om støtteberettigelse vil gøre det umuligt eller ekstremt vanskeligt at gennemføre et projekt, et program eller et tiltag.
4. For tiltag, der gennemføres ved delt forvaltning, har den relevante medlemsstat, som af Kommissionen har fået delegeret gennemførelsesopgaver, ret til på vegne af Kommissionen at give tilladelse til, at tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra andre lande deltager, at godkende varer fra andre lande som omhandlet i stk. 2, litra f), og godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande som omhandlet i stk. 3, eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som omhandlet i stk. 1, litra d).
Artikel 90
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser og finansiel kontrol
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger, der skal sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, som er finansieret i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, såfremt der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb og eventuelt ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til uregelmæssighedernes karakter og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af EU-finansiering, for at fastslå, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter i forbindelse med en tilskudsaftale, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Med forbehold af første og andet afsnit giver aftaler med tredjelande og med internationale organisationer, tilskudsaftaler, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter, der følger af denne afgørelses gennemførelse, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådan kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med den relevante EUF-finansforordning.
3. OLT'erne har det primære ansvar for den finansielle kontrol med EU-midlerne. De gennemfører eventuelt denne kontrol i samordning med de medlemsstater, som de hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
4. Kommissionen har ansvaret for:
a)
at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at EU-midlerne anvendes korrekt og effektivt, og
b)
i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstilling eller anmodning om, at der træffes korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af disse uregelmæssigheder og eventuelle forvaltningsmæssige mangler.
5. På årlige eller halvårlige møder samarbejder Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, som det hører under, på grundlag af administrative ordninger om at koordinere programmer, metoder og gennemførelsen af kontrol.
6. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a)
har det berørte OLT i første række ansvaret for at påvise og rette op på finansielle uregelmæssigheder
b)
griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke afhjælper situationen, og hvis mæglingsforsøg ikke giver noget resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling i henhold til programmeringsdokumentets finansieringsafgørelse.
Artikel 91
Overvågning, evaluering, revisionsprocesser og indberetning
1. Det finansielle samarbejde skal være tilstrækkelig fleksibelt til at sikre, at aktiviteterne konstant er i overensstemmelse med målene i denne afgørelse og tager hensyn til eventuelle ændringer i den økonomiske situation, det pågældende OLT's prioriteter og mål, navnlig ved hjælp af en ad hoc-revision af programmeringsdokumentet.
2. Revisionen kan iværksættes af Kommissionen eller efter anmodning fra det pågældende OLT og efter Kommissionens godkendelse.
3. Kommissionen undersøger, hvilke fremskridt der er gjort med gennemførelsen af den finansielle bistand, som OLT'erne har modtaget under 11. EUF, og forelægger fra og med 2015 Rådet en rapport hvert år om gennemførelsen og resultaterne og, så vidt muligt, om det vigtigste udbytte og den effekt, der er opnået med Unionens finansielle bistand. Rapporten sendes også til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.
4. Rapporten omhandlet i stk. 3 indeholder oplysninger for det foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultater, inddragelse af relevante partnere og gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillingerne under 11. EUF. I rapporten vurderes resultaterne af bistanden, idet der i videst muligt omfang anvendes specifikke og målelige indikatorer. Den afspejler de vigtigste indhøstede erfaringer og opfølgningen af anbefalinger og evalueringer for de tidligere år.
Kapitel 4
Principper for støtteberettigelse
Artikel 92
Berettigelse til territorial finansiering
1. OLT'ernes offentlige myndigheder er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.
2. Efter aftale med de berørte OLT'ers myndigheder kan følgende instanser eller organer også modtage finansiel støtte i henhold til denne afgørelse:
a)
lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige agenturer, ministerier eller lokale myndigheder i OLT'erne, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b)
selskaber og virksomheder i OLT'erne og i regionale grupper
c)
selskaber og virksomheder i en medlemsstat for som supplement til deres egen indsats at sætte dem i stand til at gennemføre produktionsorienterende projekter i et OLT
d)
finansieringsformidlere i OLT'erne eller Unionen, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT'erne og
e)
aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'erne og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12.
Artikel 93
Berettigelse til regional finansiering
1. En regional tildeling anvendes til aktiviteter, der er til gavn for og involverer:
a)
to eller flere OLT'er, uanset deres beliggenhed
b)
et eller flere OLT'er og en eller flere regioner i den yderste periferi som omhandlet i TEUF artikel 349
c)
et eller flere OLT'er og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater
d)
et eller flere OLT'er, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-stater
e)
to eller flere regionale organer, som OLT'erne er medlem af
f)
et eller flere OLT'er og regionale organer, som OLT'erne, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er medlem af
g)
OLT'erne og Unionen som helhed eller
h)
en eller flere enheder, myndigheder eller andre organer fra mindst et OLT, som er medlemmer af en EGTS i overensstemmelse med artikel 8, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater.
2. De midler, der giver AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi og andre lande mulighed for at deltage, ydes som supplement til de midler, som OLT'erne bevilges i henhold til denne afgørelse.
3. Det er kun muligt for AVS-stater, regioner i den yderste periferi og andre lande at deltage i programmer oprettet i henhold til denne afgørelse, såfremt
a)
fokus for de projekter og programmer, der finansieres under den flerårige finansielle ramme for samarbejdet, forbliver i et OLT
b)
der findes tilsvarende bestemmelser inden for rammerne af EU's finansielle instrumenter og
c)
proportionalitetsprincippet overholdes.
4. Passende foranstaltninger vil gøre det muligt at kombinere lån fra EUF og Unionens almindelige budget til finansiering af samarbejdsprojekter mellem OLT'erne, AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi samt andre lande, navnlig forenklede mekanismer til fælles forvaltning af sådanne projekter.
Artikel 94
Støtteberettigelse under EU-programmer
1. Fysiske personer fra et OLT som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT kan deltage i og opnå finansiering fra EU-programmer under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
2. OLT'erne kan også opnå støtte fra Unionens programmer for samarbejde med andre lande, navnlig udviklingslande, under overholdelse af disse programmers regler, mål og foranstaltninger.
3. Kommissionen aflægger rapport til EUF-OLT-Udvalget om OLT'ers deltagelse i EU-programmer på grundlag af oplysningerne i den årlige gennemførelsesrapport, der forelægges af OLT'erne, og andre foreliggende oplysninger.
FEMTE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 95
Delegation af beføjelser til Kommissionen
Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen i overensstemmelse med proceduren i artikel 96.
Artikel 96
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 95, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 95 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er beskrevet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 95 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.
Artikel 97
Ændring af status
Rådet træffer i henhold til artikel 203 i TEUF afgørelse om eventuelle nødvendige tilpasninger af denne afgørelse, hvis
a)
et OLT opnår uafhængighed
b)
et OLT forlader associeringssamarbejdet
c)
et OLT får status af region i den yderste periferi
d)
en region i den yderste periferi får status af et OLT.
Artikel 98
Ophævelse
Rådets afgørelse 2001/822/EF ophæves.
Henvisninger til den ophævede afgørelse betragtes som henvisninger til denne afgørelse.
Artikel 99
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2014.
Bilag VI anvendes som fastsat i dette bilags artikel 65.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.
ROZHODNUTÍ RADY 2013/755/EU
ze dne 25. listopadu 2013
o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii
(„rozhodnutí o přidružení zámoří“)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí Rady 2001/822/ES (1), které je použitelné do 31. prosince 2013. Podle článku 62 rozhodnutí 2001/822/ES má Rada přijmout předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 198 až 202 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(2)
Ve svých závěrech ze dne 22. prosince 2009 o vztazích EU se zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ) vyzvala Rada Komisi, aby do července 2012 předložila legislativní návrh za účelem revize rozhodnutí o přidružení zámoří. Rada schválila návrh Komise, aby se budoucí partnerství mezi Unií a ZZÚ zakládalo na třech klíčových pilířích: 1) posilování konkurenceschopnosti, 2) zvyšování odolnosti a omezování zranitelnosti a 3) podpoře spolupráce a integrace mezi ZZÚ a dalšími partnery a sousedními regiony.
(3)
Komise pořádala v období od června do října 2008 veřejnou konzultaci a navrhla řadu směrů, kudy by se nové rozhodnutí o přidružení mohlo ubírat. Výsledky této konzultace byly shrnuty ve sdělení ze dne 6. listopadu 2009 nazvaném „Složky nového partnerství mezi EU a zámořskými zeměmi a územími“.
(4)
Na ZZÚ se automaticky nevztahují Smlouva o fungování EU ani sekundární právní předpisy z ní vycházející, s výjimkou některých ustanovení, která výslovně stanoví opak. Ačkoli ZZÚ nejsou třetími zeměmi, netvoří součást jednotného trhu a v oblasti obchodu musí plnit povinnosti ukládané třetím zemím, především pak pravidla původu, zdravotní a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(5)
Zvláštní vztah mezi Unií a ZZÚ by se měl přesunout od klasického přístupu ve formě rozvojové spolupráce k recipročnímu partnerství, jež by v ZZÚ podporovalo udržitelný rozvoj. Solidarita mezi Unií a ZZÚ by se navíc měla zakládat na jejich specifickém vztahu a na skutečnosti, že patří k téže „evropské rodině“.
(6)
Podíl občanské společnosti na rozvoji ZZÚ lze zvýšit posílením jejích organizací ve všech oblastech spolupráce.
(7)
Vzhledem k zeměpisné poloze ZZÚ a navzdory odlišnému statusu každého hráče v dané zeměpisné oblasti z hlediska práva Unie by spolupráce mezi ZZÚ a jejich sousedy měla probíhat v zájmu všech stran, přičemž by se měla zvlášť zaměřovat na oblasti společného zájmu a na podporu unijních hodnot a norem. ZZÚ by navíc mohly v rámci svého regionu působit jako regionální uzly nebo centra excelence.
(8)
Unie by měla podporovat politiky a strategie ZZÚ v oblastech společného zájmu na základě jejich konkrétních potřeb, potenciálu a volby.
(9)
Přidružení by mělo usilovat o ochranu, obnovu a udržitelné využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb jakožto klíčových faktorů pro dosažení udržitelného rozvoje.
(10)
ZZÚ se vyznačují bohatou rozmanitostí suchozemských a podmořských organismů. Změna klimatu by mohla mít dopad na přírodní prostředí ZZÚ a představuje hrozbu omezující tamější udržitelný rozvoj. K přizpůsobení se změně klimatu a ke zmírnění jejích dopadů v ZZÚ by napomohla opatření v oblasti ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, snižování rizika katastrof, udržitelného řízení přírodních zdrojů a podpory udržitelné energetiky.
(11)
Ve vztazích mezi Unií a ZZÚ by měl být uznán významný podíl, kterým by ZZÚ mohly přispívat k plnění závazků Unie vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí.
(12)
Zámořské země a území je důležité podporovat v jejich úsilí o menší závislost na fosilních palivech, aby se omezila jejich zranitelnost z hlediska přístupu k palivům a kolísaní cen, a hospodářství těchto zemí a území se tak stalo odolnější a méně zranitelné vůči vnějším otřesům.
(13)
Unie by mohla ZZÚ napomáhat při omezování jejich zranitelnosti vůči pohromám a podporovat akce a opatření, které přijímají za tímto účelem.
(14)
Jelikož zeměpisná odlehlost představuje překážku pro konkurenceschopnost ZZÚ, je třeba zlepšit jejich přístupnost.
(15)
Unie a ZZÚ uznávají význam vzdělání a odborné přípravy jakožto páky pro udržitelný rozvoj ZZÚ.
(16)
Další hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ by se měl ubírat cestou vzájemné podpory a měl by usilovat o zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství ZZÚ a také o dosažení sociálního blahobytu a začlenění, zejména zranitelných skupin obyvatelstva a osob se zdravotním postižením. Spolupráce mezi Unií a ZZÚ by za tímto účelem měla zahrnovat výměny informací a osvědčených postupů v příslušných oblastech včetně rozvíjení dovedností a sociální ochrany a měla by podporovat práva zdravotně postižených osob se zřetelem k zásadám Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. Přidružení ZZÚ k Unii by navíc mělo v ZZÚ a regionech, kde se nacházejí, přispívat k podpoře důstojné práce, včetně osvědčené praxe v sociálním dialogu, k dodržování hlavních pracovních norem a k respektování principu rovných příležitostí, přístupnosti a zákazu diskriminace.
(17)
Cestovní ruch by mohl představovat oblast spolupráce mezi Unií a ZZÚ. Tato spolupráce by měla být zaměřena na podporu úsilí orgánů ZZÚ dosáhnout co největších výhod z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu a měla by podpořit soukromé finanční toky z Unie a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života obyvatelstva, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
(18)
Výskyt přenosných nemocí v ZZÚ, např. horečky dengue v Karibiku a Tichomoří a horečky chikungunya v oblasti Indického oceánu, může mít závažný nepříznivý dopad ze zdravotního a hospodářského hlediska. Kromě snížení produktivity postiženého obyvatelstva mohou epidemie v ZZÚ velmi výrazně ovlivnit cestovní ruch, který je v mnoha ZZÚ pilířem hospodářství. Vzhledem k tomu, že do ZZÚ podniká cesty velké množství turistů a migrujících pracovníků, ZZÚ jsou zranitelné vůči „dovozu“ infekčních chorob. Totéž platí i naopak - objemné toky osob cestujících ze ZZÚ zpět domů by mohly způsobovat zavlečení přenosných nemocí do Evropy. Pro udržitelnost hospodářství těch ZZÚ, jež se do značné míry spoléhají na cestovní ruch, je proto zásadním faktorem zajištění „bezpečné turistiky“.
(19)
Přidružení ZZÚ k Unii by mělo zohledňovat a podporovat zachování kulturní identity a rozmanitosti ZZÚ.
(20)
Unie uznává, že je důležité rozvíjet aktivnější partnerství se ZZÚ v oblasti řádné správy věcí veřejných a v oblasti boje proti organizovanému zločinu, proti obchodu s lidmi, terorismu a korupci.
(21)
Obchod mezi Unií a ZZÚ a spolupráce s ním související by měly přispívat k cíli udržitelného hospodářského, sociálního rozvoje a ochrany životního prostředí.
(22)
Unie - hlavního obchodního partnera ZZÚ -, států AKT sousedících se ZZÚ a dalších hospodářských partnerů se značně dotýkají globální změny, které se odrážejí v pokračujícím procesu obchodní liberalizace.
(23)
Zámořské země a území jsou zranitelným ostrovním prostředím, jež si žádá odpovídající ochranu, mimo jiné i v oblasti nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, je toto stanoveno v článku 198 Smlouvy o Euratomu a v souvisejícím sekundárním právu; výjimkou v tomto ohledu je Grónsko, na které se Smlouva o Euratomu nevztahuje. V případě ostatního odpadu by se mělo určit, jaká pravidla Unie se na ZZÚ mají použít.
(24)
Toto rozhodnutí by mělo stanovit pružnější pravidla původu včetně nových možností pro kumulaci původu. Kumulace by měla být možná nejen se ZZÚ a státy, s nimiž byla uzavřena dohoda o hospodářském partnerství (EPA), nýbrž za jistých okolností i pro produkty pocházející ze zemí, s nimiž Unie uplatňuje dohodu o volném obchodu, a s výhradou určitých podmínek také pro produkty, které jsou do Unie dováženy bez kvót a s nulovým clem v rámci unijního systému všeobecných celních preferencí (2). Tyto podmínky jsou zapotřebí k tomu, aby se zabránilo obcházení obchodních opatření a u opatření pro kumulaci se zajistilo náležité fungování.
(25)
V zájmu dotčených úřadů a hospodářských subjektů v ZZÚ by se měly aktualizovat postupy pro vystavování osvědčení o původu ze ZZÚ. Náležitě by se měla aktualizovat rovněž ustanovení o správní spolupráci mezi Unií a ZZÚ.
(26)
Je třeba stanovit metody správní spolupráce a možnost dočasného vyjímání všech nebo některých produktů pocházejících ze ZZÚ z preferenčního zacházení v případě podvodů, nesrovnalostí či soustavného nedodržování pravidel pro původ produktů nebo v případě neposkytnutí správní spolupráce. Kromě toho je třeba stanovit i dostatečně podrobná ochranná a kontrolní opatření. Díky tomu by se příslušné orgány a hospodářské subjekty ZZÚ a Unie mohly spoléhat na jednoznačné a transparentní postupy a pravidla. V neposlední řadě je pak ve společném zájmu zajistit náležité uplatňování postupů a opatření umožňujících ZZÚ vyvážet zboží do EU bez kvót a s nulovým clem.
(27)
Vzhledem k cílům integrace a k vývoji světového obchodu v oblasti služeb a usazování je třeba podporovat rozvoj trhů se službami a investičních možností zlepšením přístupu služeb a investic ze ZZÚ na trh Unie. Unie by v tomto ohledu měla ZZÚ nabídnout nejlepší možné zacházení, které nabízí jakémukoli jinému obchodnímu partnerovi prostřednictvím komplexních doložek nejvyšších výhod, přičemž by měla zámořským zemím a územím zajistit flexibilnější možnosti pro obchodní vztahy tím, že by omezila zacházení nabízené ze strany ZZÚ Unii na to, co se nabízí jiným obchodním velmocím.
(28)
Práva duševního vlastnictví jsou klíčovým faktorem k podněcování inovací a nástrojem k podpoře hospodářského a sociálního rozvoje. Pro země jsou užitečná tím, že jim umožňují chránit duševní výtvory a duševní vlastnictví. Ochrana a prosazování těchto práv pomáhá usnadňovat obchod, růst a zahraniční investice a také bojovat proti zdravotním a bezpečnostním rizikům spojeným s padělanými produkty. Politika práv duševního vlastnictví může být pro zámořské země a území prospěšná, zejména v souvislosti se zachováváním biologické rozmanitosti a rozvojem technologií.
(29)
Sanitární a fytosanitární opatření a technické překážky obchodu mohou mít dopad na obchod a vyžadují spolupráci. Obchod a spolupráce s ním související by se měly rovněž zabývat politikou hospodářské soutěže a právy duševního vlastnictví, jež ovlivňují spravedlivé rozdělení příjmů z obchodu.
(30)
Aby se mohly ZZÚ za nejlepších podmínek účastnit vnitřního trhu Unie i trhů regionálních, subregionálních a mezinárodních, je důležité rozvinout kapacitu ZZÚ v relevantních oblastech. Jedná se například o rozvoj lidských zdrojů a dovedností, o rozvoj malých a středních podniků, o diverzifikaci hospodářských odvětví a o zavedení odpovídajícího právního rámce za účelem vytvoření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
(31)
Spolupráce v oblasti finančních služeb mezi Unií a ZZÚ by měla přispět k vybudování bezpečnějšího, zdravějšího a průhlednějšího finančního systému, který je zásadní pro posílení globální finanční stability a pro podporu udržitelného růstu. Úsilí v této oblasti by se mělo soustřeďovat na sbližování s mezinárodně dohodnutými normami a na sbližování právních předpisů ZZÚ s unijním acquis týkajícím se finančních služeb. Náležitá pozornost by se měla věnovat posilování správní kapacity orgánů ZZÚ, včetně orgánů v oblasti dohledu.
(32)
Finanční pomoc by se ZZÚ měla přidělovat na základě jednotných, transparentních a účinných kritérií s přihlédnutím k jejich potřebám a odváděným výsledkům. Tato kritéria by měla zohledňovat počet obyvatel ZZÚ, výši hrubého domácího produktu (HDP), výši předchozích příspěvků z Evropského rozvojového fondu (ERF) a omezení vyplývající z jejich zeměpisné izolace.
(33)
Finanční prostředky poskytnuté ZZÚ by se měly v zájmu účinnosti, zjednodušení a uznání řídicích kapacit orgánů ZZÚ spravovat na základě recipročního partnerství. Orgány ZZÚ by navíc měly převzít odpovědnost za definování a provádění politik, na nichž se strany dohodnou jakožto na strategiích spolupráce.
(34)
Postupy pro finanční pomoc by měly hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce v rámci 11 ERF svěřovat zejména ZZÚ. Spolupráce by měla probíhat převážně v souladu s územními předpisy ZZÚ a měla by podporovat sledování, hodnocení a audit programovaných operací. V rámci procesu programování a provádění je třeba zohlednit omezené administrativní a lidské zdroje ZZÚ. Dále je zapotřebí vyjasnit, že ZZÚ jsou způsobilé pro různé zdroje financování.
(35)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (3) se ZZÚ mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS). Regionální spolupráce pro ZZÚ může tudíž spočívat v jejich účasti na ESÚS v souladu s režimy použitelnými pro členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. Členové ESÚS z řad ZZÚ mohou být způsobilí pro získání regionálních přídělů.
(36)
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních předpisech by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pozměňující dodatky k příloze VI. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Radě.
(37)
Rada by na základě tohoto rozhodnutí měla být schopna inovativně reagovat na všechny výše uvedené faktory, a to konzistentně a způsobem zvlášť nastaveným pro různé druhy situací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZÁMOŘSKÝCH ZEMÍ A ÚZEMÍ K UNII
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel
1. Tímto rozhodnutím se zakládá přidružení zámořských zemí a území (ZZÚ) k Unii (dále jen „přidružení“), které představuje partnerství založené na článku 198 Smlouvy o fungování EU, jež má podporovat udržitelný rozvoj v ZZÚ a šířit hodnoty a normy Unie v okolním světě.
2. Partnery přidružení jsou Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 2
Územní platnost
Přidružení se vztahuje na ZZÚ uvedené v příloze II Smlouvy o fungování EU.
Článek 3
Cíle, zásady a hodnoty
1. Přidružení ZZÚ k Unii se zakládá na sdílených cílech, zásadách a hodnotách ZZÚ, členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Unie.
2. Přidružení sleduje všeobecné cíle stanovené v článku 199 Smlouvy o fungování EU posilováním konkurenceschopnosti ZZÚ, zvyšováním jejich odolnosti, omezováním jejich ekonomické a environmentální zranitelnosti a podporou spolupráce mezi nimi a jinými partnery.
3. Při sledování těchto cílů respektuje přidružení základní zásady jako svobodu, demokracii, lidská práva a základní svobody, právní stát, řádnou správu věcí veřejných a udržitelný rozvoj, které jsou všechny zámořským zemím a územím a členským státům, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, společné.
4. Při spolupráci v oblastech uvedených v tomto rozhodnutí se zakazuje diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.
5. Partneři uznávají právo každého z nich na určování svých politik a priorit pro udržitelný rozvoj, na stanovení vlastní úrovně ochrany v oblasti práce a životního prostředí na svém území a na přijímání či náležitou úpravu příslušných předpisů a politik v souladu se závazkem k plnění mezinárodně uznávaných norem a dohod. Usilují přitom o zajištění vysoké úrovně ochrany v oblasti životního prostředí a práce.
6. Při provádění tohoto rozhodnutí se partneři řídí zásadami transparentnosti, subsidiarity a potřebné účinnosti a věnují se stejnou měrou všem třem pilířům udržitelného rozvoje ZZÚ: hospodářskému rozvoji, sociálnímu rozvoji a ochraně životního prostředí.
Článek 4
Řízení přidružení
Přidružení řídí Komise a orgány ZZÚ, a je-li zapotřebí, členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, v souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi.
Článek 5
Společné zájmy, doplňkovost a priority
1. Přidružení je rámcem pro politický dialog a spolupráci v oblastech společného zájmu.
2. Přednost je dávána spolupráci v oblastech společného zájmu, jako jsou například:
a)
hospodářská diverzifikace ekonomik ZZÚ včetně jejich další integrace do světového a regionálního hospodářství;
b)
podpora zeleného růstu;
c)
udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně ochrany a udržitelného využívání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb;
d)
přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích dopadů;
e)
podpora snižování rizika katastrof;
f)
podpora spolupráce na poli výzkumu, inovací a vědy;
g)
podpora sociálních, kulturních a hospodářských výměn mezi ZZÚ, jejich sousedy a jinými partnery.
3. Cílem spolupráce v oblastech společného zájmu je podpora soběstačnosti zámořských zemí a území a rozvoj jejich kapacit k definování, provádění a sledování strategií a politik uvedených v odstavci 2.
Článek 6
Propagace přidružení
1. S cílem upevnit vzájemné vztahy se Unie a ZZÚ snaží vnést přidružení ve známost mezi svými občany, a to zejména tím, že propagují prohlubování vztahů a rozvoj spolupráce mezi orgány, akademickou obcí, občanskou společností a podniky v ZZÚ na straně jedné a jejich partnery v Unii na straně druhé.
2. ZZÚ vynaloží úsilí o upevňování a podporu svých vztahů s Unií jako celkem. Členské státy toto úsilí podpoří.
Článek 7
Regionální spolupráce, regionální integrace a spolupráce s jinými partnery
1. S výhradou článku 3 tohoto rozhodnutí usiluje přidružení o podporu ZZÚ v jejich úsilí o účast v příslušných mezinárodních, regionálních a/nebo subregionálních iniciativách pro spolupráci, jakož i v procesech regionální či subregionální integrace, a to v souladu s jejich vlastními ambicemi a ve shodě s cíli a prioritami vytyčenými příslušnými orgány ZZÚ.
2. Za tímto účelem si Unie a ZZÚ mohou vyměňovat informace a osvědčené postupy nebo v rámci účasti ZZÚ v regionálních a mezinárodních organizacích navazovat jakoukoli jinou formu úzké spolupráce a koordinace s jinými partnery, v příslušných případech prostřednictvím mezinárodních dohod.
3. Přidružení usiluje o podporu spolupráce mezi ZZÚ a jinými partnery v oblastech spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí. Cílem přidružení je v tomto směru podpora spolupráce mezi ZZÚ, nejvzdálenějšími regiony uvedenými v článku 349 Smlouvy o fungování EU a sousedními státy, ať už africkými, karibskými a tichomořskými (AKT) nebo jinými. V zájmu dosažení tohoto cíle zlepší Unie koordinaci a využívání synergií mezi programy spolupráce podporovanými z různých finančních nástrojů EU. Unie rovněž ve vhodných případech usiluje o přidružení ZZÚ ve svých instancích dialogu s jejich sousedními zeměmi, ať se jedná o státy AKT nebo jiné země, a s nejvzdálenějšími regiony.
4. Podpora účasti ZZÚ v příslušných organizacích pro regionální integraci se zaměřuje zejména:
a)
na budování kapacit příslušných regionálních organizací a institucí, jejichž jsou ZZÚ členy;
b)
na regionální či subregionální iniciativy, například na provádění odvětvových reformních politik týkajících se oblastí spolupráce vytyčených v části druhé a třetí tohoto rozhodnutí;
c)
na povědomí a znalosti ZZÚ o dopadech procesů regionální integrace v různých oblastech;
d)
na účast ZZÚ na rozvoji regionálních trhů v rámci organizací pro regionální integraci;
e)
na přeshraniční investice mezi ZZÚ a jejich sousedy.
Článek 8
Účast na evropských seskupeních pro územní spolupráci
V souvislosti s uplatňováním čl. 7 odst. 1 až 3 tohoto rozhodnutí znamenají iniciativy pro spolupráci nebo jiné formy spolupráce rovněž to, že státní orgány, regionální a subregionální organizace, místní orgány a podle potřeby jiné veřejné a soukromé subjekty nebo instituce (včetně poskytovatelů veřejných služeb) ze ZZÚ se mohou účastnit evropských seskupení pro územní spolupráci (ESÚS), s výhradou pravidel a cílů činností spolupráce podle tohoto rozhodnutí a nařízení (ES) č. 1082/2006 a v souladu s ujednáními použitelnými pro členský stát, s nimž je daná ZZÚ spojena.
Článek 9
Zvláštní zacházení
1. Přidružení zohledňuje různorodost ZZÚ, co se týče hospodářského rozvoje a kapacity k plnému využívání regionální spolupráce a regionální integrace uvedené v článku 7.
2. Zavede se zvláštní zacházení pro izolované ZZÚ.
3. Aby se izolovaným ZZÚ umožnilo překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje, toto zvláštní zacházení bude přihlížet k jejich konkrétním obtížím, mimo jiné při určování objemu finanční pomoci a podmínek s ní spojených.
4. Za izolované se považují ZZÚ uvedené na seznamu v příloze I.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce
Článek 10
Obecný přístup
1. Přidružení se zakládá na obšírném dialogu a konzultacích o otázkách společného zájmu mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, Komisí a v příslušných případech i Evropskou investiční bankou (EIB).
2. ZZÚ vedou v příslušných případech dialog a konzultace s orgány a subjekty, jako jsou:
a)
příslušné místní a jiné veřejné orgány;
b)
hospodářští a sociální partneři;
c)
jakékoli jiné příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, environmentální partneři, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu rovnosti žen a mužů.
Článek 11
Aktéři spolupráce
1. Aktéry spolupráce v ZZÚ jsou:
a)
vládní orgány ZZÚ;
b)
místní orgány v ZZÚ;
c)
poskytovatelé veřejných služeb a organizace občanské společnosti, například sociální, podnikatelská a odborová sdružení a sdružení zaměstnavatelů a místní, národní nebo mezinárodní nevládní organizace;
d)
regionální a subregionální organizace.
2. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, sdělí Komisi do tří měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, o které vládní a místní orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a b) jde.
Článek 12
Úkoly nevládních aktérů
1. Nevládní aktéři mohou zastávat úlohu při výměně informací a při konzultacích o spolupráci, a zejména při přípravě a provádění pomoci, projektů nebo programů spolupráce. K provádění takových projektů či programů na ně mohou být přeneseny pravomoci k finančnímu řízení za účelem podpory iniciativ pro místní rozvoj.
2. Nevládní aktéři způsobilí k decentralizovanému řízení projektů nebo programů budou určeni na základě dohody mezi orgány ZZÚ, Komisí a členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, s přihlédnutím k danému předmětu, jejich odborným znalostem a poli působnosti. K určení dojde v každé zámořské zemi či na každém zámořském území v rámci obšírného dialogu a konzultací uvedených v článku 10.
3. Cílem přidržení je přispět k úsilí ZZÚ o posílení organizací občanské společnosti, zejména co se týče jejich zakládání a rozvoje, a o vypracování potřebných opatření, která by jim umožnila zapojovat se do koncepce, provádění a hodnocení rozvojových strategií a programů.
Kapitola 3
Institucionální rámec přidružení
Článek 13
Zásady dialogu
1. Unie, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou komplexní a politický dialog.
2. Dialog se vede v plném souladu s příslušnými institucionálními, právními a finančními pravomocemi Unie, ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny. Vedení dialogu se vyznačuje flexibilitou: dialog může být formální či neformální, na příslušné úrovni nebo v příslušném formátu a vedený v mezích rámce uvedeného v článku 14.
3. Dialog umožňuje ZZÚ plnou účast na provádění přidružení.
4. Dialog se zaměřuje mimo jiné na konkrétní politické otázky společného zájmu nebo obecného významu pro dosažení cílů přidružení.
Článek 14
Instance přidružení
1. Pro přidružení se stanoví následující instance dialogu:
a)
fórum ZZÚ-EU pro dialog (dále jen „fórum ZZÚ-EU“) s každoročními schůzkami orgánů ZZÚ, zástupců členských států a Komise. Fóra ZZÚ-EU se v příslušných případech účastní členové Evropského parlamentu, zástupci EIB a zástupci nejvzdálenějších regionů;
b)
Komise, ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, pravidelně vedou třístranné konzultace. Tyto konzultace se konají alespoň čtyřikrát do roka z podnětu Komise nebo na žádost ZZÚ a členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny;
c)
na základě dohody mezi ZZÚ, členskými státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a Komisí se zřídí pracovní skupiny plnící úlohu poradních subjektů, které budou sledovat provádění přidružení a které budou mít formu odpovídající řešeným otázkám. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu, nebo ZZÚ. Zajišťují technické diskuse o záležitostech, jež jsou pro ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, obzvláště důležité, a doplňují tak práci odváděnou v rámci fóra ZZÚ-EU a/nebo v rámci třístranných konzultací.
2. Fóru ZZÚ-EU, třístranným konzultacím a pracovním skupinám předsedá Komise, která rovněž plní úlohu jejich sekretariátu.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ V RÁMCI PŘIDRUŽENÍ
Kapitola 1
Problematika životního prostředí, změna klimatu a snižování rizika katastrof
Článek 15
Obecné cíle a zásady
V rámci přidružení se může spolupráce v oblasti životního prostředí, změny klimatu a snižování rizika katastrof týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich snaze definovat a provádět politiky, strategie, akční plány a opatření;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o integraci do regionálních sítí a iniciativ;
c)
propagování udržitelného a účinného využívání zdrojů a vybízení k oddělování hospodářského růstu od poškozování životního prostředí a
d)
podpory úsilí ZZÚ působit jako regionální uzly a centra excelence.
Článek 16
Udržitelné řízení a ochrana biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb
Spolupráce v oblasti udržitelného řízení a ochrany biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb se může v rámci přidružení týkat:
a)
podpory vyhlašování chráněných podmořských a suchozemských oblastí a jejich účinné správy, jakož i zlepšování správy chráněných oblastí již existujících;
b)
vybízení k udržitelnému řízení podmořských a suchozemských zdrojů přispívajícímu k ochraně druhů, stanovišť a ekosystémových funkcí mimo chráněné oblasti, zejména ohrožených, zranitelných a vzácných druhů;
c)
posilování ochrany a udržitelného využívání rozmanitosti suchozemských a podmořských organismů a ekosystémů, a to prostřednictvím:
i)
řešení problematiky změny klimatu z hlediska širšího ekosystému udržováním zdravých a odolných ekosystémů a podporou zelené infrastruktury a často mnohonásobně přínosných ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a ke zmírňování jejích dopadů,
ii)
posilování kapacit v místním, regionálním a/nebo mezinárodním měřítku podporou výměny informací, poznatků a osvědčených postupů mezi všemi zúčastněnými stranami včetně veřejných orgánů, vlastníků půdy, soukromého sektoru, výzkumných pracovníků a občanské společnosti,
iii)
podpory stávajících programů na ochranu přírody a souvisejících snah v chráněných oblastech a mimo ně,
iv)
rozšiřování znalostní základny a zaplňování stávajících mezer včetně vyčíslování hodnoty ekosystémových funkcí a služeb;
d)
podpory a usnadňování regionální spolupráce za účelem řešení otázek, jako jsou nepůvodní invazní druhy nebo dopady změny klimatu;
e)
vyvíjení mechanismů k navýšení zdrojů včetně plateb za ekosystémové služby.
Článek 17
Udržitelné obhospodařování lesů
Spolupráce v oblasti udržitelného obhospodařování lesů se v rámci přidružení může týkat podpory ochrany a udržitelného obhospodařování lesů včetně jejich úlohy, pokud jde o ochranu životního prostředí před erozí a omezování desertifikace, jakož i zalesňování a řízeného vývozu dřeva.
Článek 18
Jednotný management pobřežních zón
Spolupráce v oblasti jednotného managementu pobřežních zón se v rámci přidružení může týkat:
a)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o účinný a udržitelný management mořských a pobřežních zón prostřednictvím definování strategických a jednotných přístupů k plánování a managementu těchto zón;
b)
navozování souladu mezi hospodářskými a sociálními činnostmi, jako jsou rybolov a akvakultura, cestovní ruch, námořní doprava i zemědělství, a potenciálem, který skýtají mořské a pobřežní zóny z hlediska obnovitelné energie a surovin, s přihlédnutím k dopadům změny klimatu a činnosti člověka.
Článek 19
Námořní záležitosti
Spolupráce v oblasti námořních záležitostí v rámci přidružení se může týkat:
a)
prohlubování dialogu o otázkách společného zájmu v této oblasti;
b)
podporování poznatků o moři, mořské biotechnologie, energie z oceánů, dohledu nad mořským prostředím, managementu pobřežních zón a řízení založeného na ekosystémovém přístupu;
c)
podpory jednotných přístupů na mezinárodní úrovni.
Článek 20
Udržitelné řízení rybích populací
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného řízení rybích populací zakládá na těchto principech:
a)
závazku k zodpovědnému řízení rybolovu a k uplatňování zodpovědných rybolovných postupů;
b)
zdržení se opatření nebo činností, jež nejsou v souladu se zásadami udržitelného využívání rybolovných zdrojů;
c)
aniž by byly dotčeny stávající či budoucí dvoustranné dohody o partnerství v oblasti rybolovu mezi Unií a ZZÚ, v rámci příslušných instancí přidružení uvedených v článku 14 se Unie a ZZÚ snaží vést pravidelné vzájemné konzultace o ochraně a řízení živých mořských zdrojů a vyměňovat si informace o aktuálním stavu zdrojů.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
aktivní podpory řádné správy, osvědčených postupů a zodpovědného řízení rybolovu při zachovávání a udržitelném řízení rybích populací, včetně rybích populací společného zájmu a rybích populací řízených regionálními správními organizacemi pro rybolov;
b)
dialogu a spolupráce souvisejících s ochranou rybích populací včetně opatření za účelem boje proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a účinné spolupráce v rámci regionálních správních organizací pro rybolov a mimo ně. Do dialogu a spolupráce jsou zahrnuty kontrolní a inspekční systémy, pobídky a povinnosti v zájmu účinnějšího řízení rybolovu a pobřežního prostředí v dlouhodobém horizontu.
Článek 21
Udržitelné vodohospodářství
1. Unie a ZZÚ mohou v rámci přidružení spolupracovat v oblasti udržitelného vodohospodářství na vodní politice a budování institucí, na ochraně vodních zdrojů, na problematice zásobování venkova a měst vodou pro domácnosti, průmysl a zemědělství, na problematice skladování a distribuce vody, řízení vodních zdrojů a nakládání s odpadními vodami.
2. V odvětví vodovodů a kanalizací je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti pitné vody a kanalizačních služeb v oblastech s nedostatečnou obsluhou a v oblastech obzvlášť vystavených přírodním katastrofám, neboť jejich dostupnost přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšením zdravotního stavu a zvýšením produktivity.
3. Spolupráce v těchto oblastech se řídí zásadou, že stálá potřeba rozšířit poskytování základních vodovodních a kanalizačních služeb na městské i venkovské obyvatelstvo se musí řešit environmentálně udržitelným způsobem.
Článek 22
Nakládání s odpady
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti nakládání s odpady může týkat podpory uplatňování osvědčených environmentálních postupů při všech souvisejících činnostech včetně omezování vzniku odpadů, recyklace nebo jiných postupů využití, například energie a likvidace odpadů.
Článek 23
Energetika
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelné energetiky může týkat:
a)
výroby energie, jejího přenosu a přístupu k ní, zejména pak rozvoje, podpory, využívání a akumulace udržitelné energie z obnovitelných zdrojů;
b)
politik a předpisů v oblasti energetiky, především formulování politik a přijímání předpisů zaručujících cenově dostupné a udržitelné sazby za energie;
c)
energetické účinnosti, zejména rozvoje a zavádění norem pro energetickou účinnost a zavádění opatření v zájmu energetické účinnosti v různých odvětvích (průmyslových, obchodních, ve veřejném sektoru a v domácnostech), a doprovodných vzdělávacích či osvětových činností;
d)
dopravy, především pak rozvoje, podpory a využívání ekologicky šetrnějších prostředků ve veřejné a soukromé dopravě, například vozidel na hybridní, elektrický či vodíkový pohon, a dále také programů pro spolujízdu a pro cyklodopravu;
e)
územního plánování a výstavby, zejména podpory a zavádění přísných norem environmentální kvality a nízké energetické náročnosti v urbanistickém plánování a výstavbě, a
f)
turistického ruchu, především podpory energeticky soběstačné infrastruktury (založené na energii z obnovitelných zdrojů) a/nebo infrastruktury pro ekoturistiku.
Článek 24
Změna klimatu
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti změny klimatu podpora iniciativ ZZÚ souvisejících se zmírňováním změny klimatu a s přizpůsobováním se jejím nepříznivým dopadům a může zahrnovat:
a)
sběr důkazů; vytipovávání nejvýznamnějších rizik a územních, regionálních a/nebo mezinárodních akcí, plánů nebo opatření za účelem přizpůsobení se změně klimatu nebo zmírnění jejích nepříznivých dopadů;
b)
zapracovávání problematiky přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu do veřejných politik a strategií;
c)
rozpracovávání a určování statistických údajů a ukazatelů jakožto zásadních nástrojů pro tvorbu a provádění politiky a
d)
podporu ZZÚ v jejich účasti v regionálním a mezinárodním dialogu v zájmu posílení spolupráce, včetně výměny poznatků a zkušeností.
Článek 25
Snižování rizika katastrof
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti snižování rizika katastrof může týkat:
a)
rozvíjení nebo zdokonalování systémů, včetně infrastruktur, pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně včetně systémů pro předpovídání a včasné varování v zájmu omezení důsledků katastrof;
b)
prohlubování vědomostí o ohroženosti katastrofami a rozvoje stávajících kapacit pro reakci v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí;
c)
posilování zavedených opatření pro prevenci katastrof a pro připravenost na ně na místní, národní a regionální úrovni;
d)
zvyšování kapacit pro reakci dotčených aktérů v zájmu jejich lepší koordinovanosti, efektivity a účinnosti;
e)
zlepšování způsobu, jakým se obyvatelstvu poskytují informace a jakým se zvyšuje jeho povědomí o ohroženosti, prevenci, přípravě a reakci v případě katastrof, přičemž patřičnou pozornost je třeba věnovat zvláštním potřebám osob se zdravotním postižením;
f)
prohlubování spolupráce mezi klíčovými aktéry zapojenými do civilní ochrany a
g)
podpory ZZÚ v účasti v regionálních, evropských a/nebo mezinárodních instancích v zájmu pravidelnější výměny informací a v zájmu užší spolupráce mezi různými partnery v případě katastrof.
Kapitola 2
Přístupnost
Článek 26
Obecné cíle
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti přístupnosti:
a)
zajistit lepší přístup ZZÚ ke světovým dopravním sítím a
b)
zajistit lepší přístup ZZÚ k informačním a komunikačním technologiím a službám.
2. Spolupráce v oblasti uvedené v odstavci 1 se může týkat:
a)
tvorby politiky a budování institucí;
b)
silniční, železniční, letecké, námořní a vnitrozemské vodní dopravy a
c)
skladovacích prostor v přístavech a na letištích.
Článek 27
Námořní doprava
1. V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti námořní dopravy rozvoj a podpora účinných a nákladově efektivních služeb námořní dopravy v ZZÚ a spolupráce se může týkat:
a)
podpory účinné přepravy nákladů za hospodářsky a obchodně životaschopné sazby;
b)
usnadnění většího zapojení ZZÚ do mezinárodních přepravních služeb;
c)
podpory regionálních programů;
d)
podpory místního soukromého sektoru v zapojování do přepravní činnosti a
e)
rozvoje infrastruktury.
2. Unie a ZZÚ podporují bezpečnost přepravy, bezpečnost posádek a prevenci znečištění.
Článek 28
Letecká doprava
Spolupráce v oblasti letecké dopravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
reformy a modernizace letecké dopravy v ZZÚ;
b)
podpory rentability a konkurenceschopnosti letecké dopravy v ZZÚ;
c)
usnadnění investic a účasti soukromého sektoru a
d)
propagace výměny poznatků a osvědčených podnikatelských postupů.
Článek 29
Bezpečnost letecké dopravy
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti bezpečnosti letecké dopravy podpora ZZÚ v jejich úsilí o dodržování příslušných mezinárodních norem a spolupráce se může týkat například:
a)
uplatňování systémů pro bezpečnost letového provozu;
b)
provádění bezpečnostních kontrol na letištích a posílení kapacity orgánů civilního letectví k řízení veškerých aspektů provozní bezpečnosti, za které odpovídají, a
c)
rozvoje infrastruktury a lidských zdrojů.
Článek 30
Služby informačních a komunikačních technologií
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti služeb informačních a komunikačních technologií (IKT) podněcovat v ZZÚ inovace, hospodářský růst a zlepšování každodenního života občanů a podniků, včetně podpory přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením. Spolupráce se zaměřuje zejména na posilování regulatorní kapacity ZZÚ a může podporovat rozmach sítí a služeb IKT následujícími opatřeními:
a)
vytvořením předvídatelného právního prostředí, které bude udržovat krok s technickým vývojem, stimulovat růst a inovace a podporovat hospodářskou soutěž a ochranu spotřebitele;
b)
dialogem o rozličných aspektech politiky, co se týče podpory a sledování informační společnosti;
c)
výměnou informací o normách a o problematice interoperability;
d)
podporou spolupráce v oblasti výzkumu IKT a v oblasti výzkumné infrastruktury založené na IKT;
e)
rozvojem služeb a aplikací v oblastech se silným dopadem na společnost.
Kapitola 3
Výzkum a inovace
Článek 31
Spolupráce na výzkumu a inovacích
Spolupráce na výzkumu a inovacích v rámci přidružení může probíhat ve vědě a technice včetně informačních a komunikačních technologií a jejím cílem je přispívat k udržitelnému rozvoji ZZÚ a podporovat úlohu ZZÚ jako regionálních uzlů a center excelence, jakož i jejich průmyslovou konkurenceschopnost. Spolupráce se může konkrétně týkat:
a)
dialogu, koordinace a navozování synergií mezi politikami a iniciativami ZZÚ a Unie týkajícími se vědy, techniky a inovací;
b)
tvorby politiky a budování institucí v ZZÚ a společných akcí na místní, národní nebo regionální úrovni v zájmu rozvoje vědeckých, technických a inovačních činností a jejich aplikace;
c)
spolupráce mezi právními subjekty ze ZZÚ, Unie, členských států a třetích zemí;
d)
zapojení jednotlivých výzkumných pracovníků, výzkumných orgánů, malých a středních podniků a právních subjektů ze ZZÚ do rámce pro spolupráci související s unijními výzkumnými a inovačními programy a Programem pro konkurenceschopnost podniků s důrazem na malé a střední podniky (COSME) a
e)
odborné přípravy, mezinárodní mobility a výměn výzkumných pracovníků ze ZZÚ.
Kapitola 4
Mládež, vzdělávání, odborná příprava, zdraví, zaměstnanost a sociální politika
Článek 32
Mládež
1. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ týkajících se mládeže na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
2. Přidružení usiluje o upevňování vazeb mezi mladými lidmi žijícími v ZZÚ a v Unii, a to mimo jiné propagací studijní mobility mládeže ze ZZÚ, jakož i podporou vzájemného porozumění mezi mladými lidmi.
Článek 33
Vzdělávání a odborná příprava
1. Spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy se v rámci přidružení může týkat:
a)
poskytování vysoce kvalitního inkluzívního vzdělávání na úrovni základního, středního a vysokého školství a v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a
b)
podpory ZZÚ při definování a provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
2. Unie zajistí, aby se fyzické osoby ze ZZÚ, jak jsou definovány v článku 50, mohly účastnit unijních iniciativ v oblasti vzdělávání a odborné přípravy na stejném základě jako státní příslušníci členských států.
3. Unie zajistí, aby se vzdělávací subjekty a instituce ze ZZÚ mohly účastnit unijních iniciativ pro spolupráci souvisejících se vzděláváním na stejném základě jako subjekty a instituce členských států nabízející vzdělávání a odbornou přípravu.
Článek 34
Zaměstnanost a sociální politika
1. Unie a ZZÚ udržují dialog v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky v zájmu přispění k hospodářskému a sociálnímu rozvoji ZZÚ a k podpoře důstojné práce v ZZÚ a v regionech, kde se nacházejí. Tento dialog také usiluje o podporu orgánů ZZÚ v jejich snaze o rozpracování politik a právních předpisů v této oblasti.
2. Dialog spočívá především ve výměně informací a osvědčených postupů, co se týče politik a právních předpisů v oblasti zaměstnanosti a sociální politiky, které jsou ve společném zájmu Unie a ZZÚ. V tomto směru se bere v úvahu problematika jako rozvíjení dovedností, sociální ochrana, sociální dialog, rovné příležitosti, zákaz diskriminace a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, bezpečnost a ochrana zdraví při práci a jiné pracovní normy apod.
Článek 35
Veřejné zdraví
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti veřejného zdraví o posilování kapacity ZZÚ pro dozor, včasnou detekci a reakci v souvislosti s výskytem přenosných nemocí, a to mimo jiné následujícími opatřeními:
a)
akcemi k posílení připravenosti a schopnosti reagovat na přeshraniční zdravotní hrozby (například infekční nemoci), které by měly stavět na existujících strukturách a měly by být zacíleny na neobvyklé události;
b)
budováním kapacit prostřednictvím posilování sítí hygienických stanic na regionální úrovni, prostřednictvím usnadňování výměny informací mezi odborníky a prostřednictvím podporování odpovídající odborné přípravy;
c)
vyvíjením nástrojů a komunikačních platforem, jakož i programů elektronického vzdělávání zvlášť uzpůsobených konkrétním potřebám ZZÚ.
Kapitola 5
Kultura
Článek 36
Kulturní výměny a dialog
1. V rámci přidružení se spolupráce na kulturních výměnách a dialogu může týkat:
a)
samostatného rozvoje ZZÚ v rámci procesu zaměřeného na lidi samotné a ukotveného v kultuře každého národa;
b)
podporování politik a opatření přijímaných příslušnými orgány ZZÚ v zájmu rozvoje jejich lidských zdrojů, v zájmu posílení jejich vlastních tvůrčích kapacit a v zájmu podpory jejich kulturní identity;
c)
zapojování obyvatelstva do procesu rozvoje;
d)
prohlubování vzájemného porozumění a podporování výměn informací o kulturní a audiovizuální problematice prostřednictvím dialogu.
2. Unie a ZZÚ v rámci spolupráce usilují o podněcování vzájemných kulturních výměn, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce mezi kulturními a tvůrčími odvětvími všech partnerů;
b)
podporování pohybu kulturních a tvůrčích děl a subjektů mezi stranami;
c)
spolupráce na politice v zájmu rozvoje politik, inovací, získávání publika a nových podnikatelských modelů.
Článek 37
Spolupráce v audiovizuální oblasti
1. V rámci přidružení usilují strany v rámci spolupráce v audiovizuální oblasti o vzájemnou podporu své audiovizuální produkce, a to prostřednictvím:
a)
spolupráce a výměn mezi subjekty činnými v oblasti rozhlasového a televizního vysílání;
b)
podporování výměn audiovizuálních děl;
c)
výměny informací a názorů ohledně politiky rozhlasového a televizního vysílání a regulačního rámce mezi příslušnými orgány;
d)
podpory navštěvování mezinárodních akcí pořádaných na území stran i ve třetích zemích a účasti na nich.
2. Audiovizuální díla vznikající v koprodukci mají nárok na výhody z veškerých režimů pro podporu místního nebo regionálního kulturního obsahu zavedených v Unii, v ZZÚ a v členských státech, s nimiž jsou ZZÚ spojeny.
Článek 38
Scénická umění
Spolupráce v oblasti scénického umění se v rámci přidružení může týkat:
a)
usnadňování intenzivnějších kontaktů mezi umělci věnujícími se scénické tvorbě prostřednictvím odborných výměn a přípravy, včetně účasti na konkurzech, rozvíjení sítí a podpory jejich vytváření;
b)
podporování společných produkcí mezi producenty z jednoho či několika členských států Unie a z jedné či několika ZZÚ a
c)
podporování rozvoje mezinárodních norem v oblasti divadelních technologií a využívání jevištních znaků, a to i prostřednictvím příslušných normalizačních orgánů.
Článek 39
Ochrana kulturního dědictví a historických památek
V rámci přidružení usiluje spolupráce v oblasti ochrany hmotného i nehmotného kulturního dědictví a historických památek o podporu výměn poznatků a osvědčených postupů prostřednictvím:
a)
výměn odborníků;
b)
spolupráce na odborné přípravě;
c)
vědomování místní veřejnosti a
d)
poradenství ohledně ochrany historických památek a chráněných míst a ohledně legislativy a provádění opatření souvisejících s kulturním dědictvím, zejména pokud jde o zapojování problematiky ochrany do místního života.
Kapitola 6
Boj proti organizované trestné činnosti
Článek 40
Boj proti organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci
1. Spolupráce na boji proti organizované trestné činnosti může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
vývoj inovativních a účinných prostředků policejní a justiční spolupráce, včetně spolupráce s dalšími zúčastněnými stranami (například občanskou společností), pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, a
b)
podporu v zájmu zefektivnění politik ZZÚ pro předcházení organizované trestné činnosti, obchodu s lidmi, pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí, terorismu a korupci a pro boj proti nim, pro předcházení výrobě, distribuci a obchodu s omamnými a psychotropními látkami všeho druhu a pro boj proti nim, jakož i pro prevenci a omezování užívání drog a újmy či škod s ním spojených, jež bude přihlížet k práci, kterou v těchto oblastech odvádějí mezinárodní organizace, a jež bude mít mimo jiné následující formy:
i)
formu odborné přípravy a budování kapacit pro předcházení organizované trestné činnosti včetně obchodu s lidmi, pohlavního zneužívání a pohlavního vykořisťování dětí, terorismu a korupce a pro boj proti nim,
ii)
formu protidrogové prevence včetně odborné přípravy, vzdělávání a propagace zdraví a formu léčby a rehabilitace závislých uživatelů drog včetně projektů pro opětovné začleňování závislých uživatelů drog do pracovního a společenského života,
iii)
formu vypracovávání účinných opatření pro vymáhání práva,
iv)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při vypracovávání účinných politik a právních předpisů proti obchodu s lidmi, zejména pokud jde o osvětové kampaně, mechanismy předávání obětí příslušným specialistům a systémy ochrany obětí, se zapojením všech příslušných zúčastněných stran a občanské společnosti,
v)
formu technické, finanční a administrativní výpomoci při prevenci, léčbě a omezování zdravotních dopadů spojených s užíváním drog,
vi)
formu technické výpomoci v zájmu podpory rozpracovávání právních předpisů a politiky proti pohlavnímu zneužívání a pohlavnímu vykořisťování dětí a
vii)
formu technické výpomoci a odborné přípravy v zájmu podpory budování kapacit a podpory dodržování mezinárodních protikorupčních norem, zejména norem stanovených v Úmluvě OSN proti korupci.
2. V rámci přidružení spolupracují ZZÚ s Unií v souladu s články 70 a 71 na boji proti praní peněz a financování terorismu.
Kapitola 7
Cestovní ruch
Článek 41
Cestovní ruch
Spolupráce v oblasti cestovního ruchu může v rámci přidružení zahrnovat:
a)
opatření zaměřená na vymezení, přizpůsobení a rozvoj udržitelných politik v oblasti cestovního ruchu;
b)
opatření a akce zaměřené na rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu;
c)
opatření zaměřená na začlenění udržitelného cestovního ruchu do společenského, kulturního a hospodářského života občanů ZZÚ.
ČÁST TŘETÍ
OBCHOD A SPOLUPRÁCE SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Obecné cíle
Obecným cílem obchodu a s obchodem související spolupráce mezi Unií a ZZÚ je:
a)
podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ navázáním úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Unií jako celkem;
b)
podnítit účinnou integraci ZZÚ do regionálního a světového hospodářství a rozvoj obchodu se zbožím a službami;
c)
podpořit ZZÚ v tvorbě příznivého investičního prostředí v zájmu posílení jejich sociálního a hospodářského rozvoje;
d)
podpořit stabilitu, solidnost a transparentnost globálního finančního systému a řádnou daňovou správu;
e)
podpořit diverzifikaci hospodářství ZZÚ;
f)
posílit schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj jejich obchodu se zbožím a službami;
g)
posílit vývozní a obchodní kapacity ZZÚ;
h)
v příslušných případech podpořit ZZÚ v úsilí o sladění nebo sblížení jejich místních právních předpisů s právními předpisy Unie;
i)
nabídnout příležitosti pro cílenou spolupráci a dialog s Unií na poli obchodu a v oblastech s ním spojených.
HLAVA II
REŽIMY PRO OBCHOD SE ZBOŽÍM A SLUŽBAMI A PRO USAZOVÁNÍ
Kapitola 1
Režim obchodu se zbožím
Článek 43
Volný přístup pro původní zboží
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Unie s osvobozením od cla.
2. Definice pojmu původní produkty a související metody správní spolupráce jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 44
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ neuplatňuje Unie žádná množstevní omezení ani opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu z důvodu veřejné mravnosti, veřejného pořádku, ochrany zdraví a života lidí a zvířat, ochrany rostlin, ochrany národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchování vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochrany průmyslového a obchodního vlastnictví.
Zákazy nebo omezení uvedené v prvním pododstavci v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 45
Opatření přijatá ZZÚ
1. Orgány ZZÚ mohou zachovat nebo zavést taková cla či množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících z Unie, jaká považují s ohledem na své potřeby rozvoje za nezbytná.
2. Pro oblasti, jež tato kapitola upravuje, zaručí ZZÚ Unii zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení, než poskytuje hlavním obchodním partnerům definovaným v odstavci 4.
3. Odstavec 2 nevylučuje možnost, aby ZZÚ zaručily určitým jiným ZZÚ nebo ostatním rozvojovým zemím příznivější zacházení, než jaké je poskytováno Unii.
4. Pro účely této hlavy se „obchodní velmocí“ rozumí jakákoli rozvinutá země nebo jakákoli země, která se podílela na objemu světového vývozu zboží více než jedním procentem, nebo, aniž je dotčen odstavec 3, jakákoli skupina zemí jednajících jednotlivě nebo kolektivně nebo prostřednictvím dohody o hospodářské integraci, která se dohromady podílela na objemu světového vývozu zboží více než 1,5 %. Pro tento výpočet se použijí nejnovější dostupné oficiální údaje Světové obchodní organizace o předních vývozcích na světovém trhu se zbožím (mimo obchod uvnitř Unie).
5. Orgány ZZÚ poskytnou Komisi do 2. dubna 2014 celní sazebník a seznam množstevních omezení, která uplatňují podle tohoto rozhodnutí.
Orgány ZZÚ rovněž Komisi oznámí všechny změny těchto dokumentů a datum přijetí těchto změn.
Článek 46
Zákaz diskriminace
1. Unie se zdrží diskriminace jednotlivých ZZÚ a ZZÚ se zdrží diskriminace jednotlivých členských států.
2. V souladu s článkem 65 se provádění určitých ustanovení tohoto rozhodnutí, zejména čl. 44 odst. 2 a článků 45, 48, 49 a 51 a čl. 59 odst. 3 nepovažuje za diskriminaci.
Článek 47
Podmínky pohybu odpadů
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován podle mezinárodního a unijního práva. V zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví podporuje Unie navázání a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti.
2. Unie zakáže veškerý přímý i nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné a určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý i nepřímý dovoz takových odpadů na své území z Unie či třetí země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, jež byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o ty ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy.
4. Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, také podpoří přijetí nezbytných vnitřních právních a správních předpisů těmito ZZÚ, aby mohly být provedeny tyto akty:
a)
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 (4), konkrétně:
-
článek 40, pokud jde o vývoz odpadů do zámořských zemí a na zámořská území,
-
článek 46, pokud jde o dovoz odpadů ze zámořských zemí a území;
b)
nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (5) a
c)
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES (6), s výhradou transpozičních lhůt stanovených článkem 16 této směrnice.
5. Jedna či několik ZZÚ a členské státy, s nimiž jsou spojeny, mohou používat na vývoz odpadů ze ZZÚ do příslušného členského státu vlastní postupy.
6. V takovém případě členský stát, s nímž jsou ZZÚ spojeny, oznámí Komisi použitelné právní předpisy do 2. července 2014, jakož i jakékoli budoucí relevantní právní předpisy a všechny jejich změny.
Článek 48
Dočasné odnětí preferencí
Pokud se Komise domnívá, že existují dostatečné důvody k pochybnostem o správném provádění tohoto rozhodnutí, zahájí konzultace s danou ZZÚ a s členských státem, s nimž má ZZÚ zvláštní vztah, aby zajistila řádné provádění tohoto rozhodnutí. V případě, že tyto konzultace nevedou k vzájemně přijatelnému způsobu provádění tohoto rozhodnutí, může Unie dané ZZÚ dočasně odejmout preference podle přílohy VII.
Článek 49
Ochranná a kontrolní opatření
V zájmu zajištění řádného provedení tohoto rozhodnutí může Unie přijmout ochranná a kontrolní opatření podle přílohy VIII.
Kapitola 2
Režim pro obchod službami a usazování
Článek 50
Definice
Pro účely této kapitoly se:
a)
„fyzickou osobou ze ZZÚ“ rozumí osoba s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, která je státním příslušníkem členského státu nebo která má právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy o fungování EU;
b)
„právnickou osobou ze ZZÚ“ rozumí právnická osoba ze ZZÚ zřízená podle právních předpisů dané ZZÚ se sídlem, ústřední správou nebo hlavní provozovnou na území této ZZÚ; má-li právnická osoba v ZZÚ pouze sídlo či ústřední správu, nepovažuje se za právnickou osobu ze ZZÚ, ledaže by provozovala činnost se skutečnou a trvalou vazbou na hospodářství dané země či území;
c)
na zacházení dohodnuté mezi Unií a ZZÚ použijí příslušné definice stanovené dohodami o hospodářské integraci uvedenými v čl. 51 odst. 1.
Článek 51
Nejpříznivější zacházení
1. Pokud jde o jakákoli opatření, jež mají dopad na obchod, pokud jde o služby a usazování ve všech hospodářských činnostech:
a)
Unie poskytne fyzickým a právnickým osobám ze ZZÚ zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám každé třetí země, s níž Unie uzavřela či uzavře dohodu o hospodářské integraci;
b)
ZZÚ poskytnou fyzickým a právnickým osobám z Unie zacházení neméně příznivé, než je nejpříznivější zacházení poskytované obdobným fyzickým a právnickým osobám z každé obchodní velmoci, s níž po 1. lednu 2014 uzavřely dohodu o hospodářské integraci.
2. Povinnosti vymezené v odstavci 1 tohoto článku se nevztahují na zacházení poskytované:
a)
v rámci vnitřního trhu vyžadujícího, aby jeho strany výrazně sblížily své právní předpisy za účelem odstranění nediskriminačních překážek usazování a obchodu službami;
b)
na základě opatření pro uznávání kvalifikací, licencí nebo obezřetnostních opatření v souladu s článkem VII Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS) nebo její přílohy o finančních službách. Tím nejsou dotčena zvláštní opatření přijatá ZZÚ podle tohoto článku;
c)
na základě jakékoli mezinárodní dohody nebo ujednání týkajících se zcela nebo zejména zdanění;
d)
na základě opatření, na něž se vztahuje výjimka ze zacházení podle nejvyšších výhod, je-li zapsáno v souladu s čl. II odst. 2 GATS.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých fyzických osob a místních činností. V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, jaké přijaly, a Komise o nich uvědomí členské státy.
Článek 52
Odborné kvalifikace
Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, všeobecné sestry nebo ošetřovatele, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada v soulad s článkem 203 Smlouvy o fungování EU seznam odborných kvalifikací specifických pro ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
HLAVA III
OBLASTI SOUVISEJÍCÍ S OBCHODEM
Kapitola 1
Obchod a udržitelný rozvoj
Článek 53
Obecný přístup
Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je přispět k udržitelnému rozvoji z hlediska hospodářského, sociálního i z hlediska ochrany životního prostředí.
V této souvislosti platí, že vnitrostátní právní ani správní předpisy ZZÚ v oblasti životního prostředí nebo práce nesmí být za účelem podpory obchodu či investic zmírněny.
Článek 54
Environmentální normy a normy týkající se změny klimatu v obchodě
1. Cílem obchodu a související spolupráce v rámci přidružení je posílit vzájemnou podporu mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí a příslušnými závazky. Při obchodu a související spolupráci v rámci přidružení se zohlední zásady uplatňované při mezinárodní správě záležitostí týkajících se životního prostředí, jakož i mnohostranné dohody o životním prostředí.
2. Plní se konečný cíl Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a jejího Kjótského protokolu. Spolupráce staví na vývoji budoucí právně závazné mezinárodní dohody zahrnující závazky všech stran ohledně zmírňování v souladu s prováděním rozhodnutí, která přijala konference stran Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu.
3. Opatření, jimiž se provádějí mnohostranné dohody o životním prostředí, se neuplatňují způsobem, který by vytvářel nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace mezi partnery nebo skrytého omezení obchodu.
Článek 55
Pracovní normy v oblasti obchodu
1. Cílem přidružení je podpora obchodu způsobem, který vede k plné a produktivní zaměstnanosti a slušné práci pro všechny.
2. Mezinárodně uznávané hlavní pracovní normy, vymezené úmluvami Mezinárodní organizace práce, se dodržují a provádějí v právních předpisech i v praxi. Mezi tyto pracovní normy patří zejména dodržování svobody sdružování, právo na kolektivní vyjednávání, zrušení všech forem nucené nebo povinné práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro vstup do zaměstnání a zákaz diskriminace v zaměstnání.
3. Na porušení hlavních pracovních norem se nelze odvolávat, ani je nelze jinak využít jako legitimní komparativní výhodu. Uvedené normy nesmí být používány k protekcionistickým účelům.
Článek 56
Udržitelný obchod s produkty rybolovu
V zájmu podpory udržitelného řízení rybích populací může být součástí přidružení spolupráce v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu. Cílem spolupráce v této oblasti je:
a)
podpora provádění opatření, která se přijímají v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu a souvisejícímu obchodu v ZZÚ;
b)
usnadňování spolupráce mezi ZZÚ a regionálními správními organizacemi pro rybolov, zejména při rozvoji a účinném provádění kontrolních a inspekčních režimů, pobídek a opatření v zájmu dlouhodobého účinného řízení rybolovu a mořských ekosystémů.
Článek 57
Udržitelný obchod se dřevem
V rámci přidružení usilují strany při spolupráci v oblasti obchodu se dřevem o podporu obchodu s legálně vytěženým dřevem. Součástí této spolupráce může být dialog o regulačních opatřeních nebo výměna informací o tržních či dobrovolně přijatých opatřeních, například lesní certifikaci či ekologických politikách obstarávání zakázek.
Článek 58
Rozvoj udržitelného obchodu
1. V rámci přidružení se spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje může týkat:
a)
usnadňování a podpory obchodu a investic týkajících se ekologického zboží a služeb, mimo jiné vypracováním a prováděním místních právních předpisů, jakož i obchodu a investic týkajících se zboží přispívajícího ke zlepšení sociálních podmínek v ZZÚ;
b)
pomoci při odstraňování překážek obchodu či investic týkajících se zboží a služeb se zvláštním významem pro zmírňování dopadů klimatických změn, jako jsou udržitelné obnovitelné energie, energeticky účinné produkty a služby, mimo jiné prostřednictvím přijetí takových politických rámců, jež povedou k využívání nejlepších dostupných technologií, a podporou norem reagujících na environmentální a hospodářské potřeby a snižujících technické překážky obchodu;
c)
podpory obchodu se zbožím, které přispívá ke zlepšení sociálních podmínek a používání postupů příznivých pro životní prostředí, včetně zboží, na něž se vztahují dobrovolné koncepce záruk udržitelnosti jako spravedlivý a etický obchod, ekoznačky a režimy certifikace produktů vyrobených z přírodních zdrojů;
d)
podpory mezinárodně uznávaných zásad a pokynů v oblasti sociální odpovědnosti podniků a prosazování těchto zásad a pokynů u společností působících v ZZÚ;
e)
výměny informací a osvědčených postupů v oblasti sociální odpovědnosti podniků.
2. Při plánování a provádění opatření na ochranu životního prostředí nebo ochranu pracovních podmínek s možným dopadem na obchod či investice zohlední Unie a ZZÚ dostupné vědecké a technické poznatky, jakož i příslušné mezinárodní normy, pokyny a doporučení, včetně zásady předběžné opatrnosti.
3. Při přípravě, zavádění a provádění veškerých opatření na ochranu životního prostředí a ochranu pracovních podmínek s dopadem na obchod či investice zajistí Unie a ZZÚ úplnou transparentnost.
Kapitola 2
Ostatní oblasti související s obchodem
Článek 59
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Strany neuloží žádná omezení plateb ve volně směnitelné měně na běžném účtu platební bilance mezi rezidenty Unie a ZZÚ.
2. Pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, členské státy ani ZZÚ neuloží žádná omezení na volný pohyb kapitálu určeného na přímé investice do společností podle práva hostitelského členského státu, země či území, a zajistí, aby aktiva vytvořená těmito investicemi a veškerý zisk z nich plynoucí mohly být realizovány a repatriovány.
3. Unii a ZZÚ mají právo přijmout opatření uvedená v článcích 64, 65, 66, 75 a 215 Smlouvy o fungování EU přiměřeně v souladu s podmínkami stanovenými v těchto článcích
4. Orgány ZZÚ, dotčené členské státy a Unie se o každém takovém opatření neprodleně informují a co nejdříve předloží harmonogram pro jejich odstranění.
Článek 60
Politiky hospodářské soutěže
V zájmu odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb ZZÚ se provádějí celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Tento zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Unie nebo ZZÚ.
Článek 61
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování a překážky dvoustranného obchodu.
2. V rámci přidružení se může spolupráce v této oblasti týkat přípravy právních předpisů na ochranu a vymáhání práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv jejich držiteli a porušování těchto práv soutěžiteli a podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do vymáhání a ochrany, včetně odborné přípravy personálu.
Článek 62
Technické překážky obchodu
Přidružení může zahrnovat spolupráci v oblasti technické regulace zboží, normalizace, posuzování shody, akreditace, dozoru nad trhem a zajišťování kvality, aby byly odstraněny zbytečné technické překážky obchodu mezi Unií a ZZÚ a sníženy rozdíly v těchto oblastech.
Článek 63
Spotřebitelská politika, ochrana zdraví spotřebitele a obchod
V rámci přidružení se spolupráce v oblasti spotřebitelské politiky, ochrany zdraví spotřebitele a obchodu může týkat přípravy správních a právních předpisů v oblasti spotřebitelské politiky a ochrany zdraví spotřebitele, aby byly odstraněny zbytečné překážky obchodu.
Článek 64
Sanitární a fytosanitární opatření
V rámci přidružení je cílem spolupráce v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření:
a)
usnadňovat obchod mezi Unií a ZZÚ jako celky a mezi ZZÚ a třetími zeměmi a současně chránit zdraví či život lidí, zvířat nebo rostlin podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
b)
cřešit problémy v souvislosti se sanitárními a fytosanitárními opatřeními;
c)
zajistit transparentnost sanitárních a fytosanitárních opatření použitelných v obchodě mezi Unií a ZZÚ;
d)
podporovat harmonizaci opatření s mezinárodními normami podle Dohody o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření obsažené v Dohodě o WTO;
e)
podporovat účinnou účast ZZÚ v organizacích stanovujících mezinárodní sanitární a fytosanitární normy;
f)
podporovat konzultace a výměny mezi ZZÚ a evropskými ústavy a laboratořemi;
g)
vytvořit a posilovat technickou kapacitu ZZÚ pro provádění a sledování sanitárních a fytosanitárních opatření;
h)
podporovat převod technologií v oblasti sanitárních a fytosanitárních opatření.
Článek 65
Zákaz protekcionistických opatření
Ustanovení kapitoly 1 a 2 nesmí být použita jako nástroj svévolné nebo neoprávněné diskriminace nebo skryté omezení obchodu.
Kapitola 3
Měnové a daňové záležitosti
Článek 66
Vyjmutí z daňové povinnosti
1. Aniž je dotčen článek 67, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 67
Daňové a celní režimy zakázek financovaných z prostředků Unie
1. ZZÚ uplatňují na zakázky financované z daňových a celních režimů Unie zacházení neméně příznivé, než je zacházení uplatňované vůči členskému státu, s nímž jsou spojeny nebo vůči státům, jimž je poskytováno zacházení podle nejvyšších výhod, nebo vůči mezinárodním rozvojovým organizacím, s nimiž navázaly vztahy, podle toho, které zacházení je nejpříznivější.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, vztahuje se na zakázky financované Unií následující režim:
a)
v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b)
zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy přijímajících ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v daných ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c)
podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d)
každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e)
dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné ZZÚ se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané ZZÚ;
f)
paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ;
g)
spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá smluvní otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
Kapitola 4
Rozvoj obchodní kapacity
Článek 68
Obecný přístup
V zájmu zajištění, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na vnitřním trhu Unie a regionálních, subregionálních a mezinárodních trzích, je cílem přidružení přispět k rozvoji obchodních kapacit ZZÚ:
a)
zvýšením konkurenceschopnosti, samostatnosti a ekonomické odolnosti ZZÚ prostřednictvím diverzifikace a zvyšování hodnoty a objemu obchodu se zbožím a službami ze ZZÚ a posílení schopnosti ZZÚ přilákat soukromé investice do mnoha odvětví hospodářské činnosti;
b)
zlepšením spolupráce mezi ZZÚ a sousedními zeměmi v oblasti zboží, služeb a usazování.
Článek 69
Dialog, spolupráce a rozvoj kapacit na poli obchodu
V rámci přidružení se mohou iniciativy v oblasti dialogu, spolupráce a rozvoje kapacit na poli obchodu týkat:
a)
posílení schopnosti ZZÚ tvořit a provádět politiky potřebné pro rozvoj obchodu se zbožím a službami;
b)
podpory ZZÚ v jejich úsilí o zavádění vhodných právních, regulačních a institucionálních rámců a nezbytných správních postupů;
c)
podpory rozvoje soukromého sektoru, zejména malých a středních podniků;
d)
usnadňování rozvoje trhu a vývoje výrobků, včetně zlepšování kvality produktů;
e)
pomoci při rozvoji lidských zdrojů a odborných dovedností důležitých pro obchod se zbožím a službami;
f)
zvyšování kapacity obchodních zprostředkovatelů poskytovat podnikům ze ZZÚ služby v souvislosti s exportní činností těchto podniků, například informace o trhu;
g)
pomoci při vytváření podnikatelského prostředí podněcujícího investice.
Kapitola 5
Spolupráce v oblasti finančních služeb a daňových záležitostí
Článek 70
Spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb
S cílem podpořit stabilitu, integritu a transparentnost globálního finančního systému může být součástí přidružení spolupráce v oblasti mezinárodních finančních služeb. Taková spolupráce se může týkat:
a)
poskytování účinné a přiměřené ochrany investorům a jiným zákazníkům finančních služeb;
b)
předcházení a potírání praní peněz a financování terorismu;
c)
podpory spolupráce mezi různými aktéry finančního systému, včetně regulačních orgánů a orgánů dohledu;
d)
vytváření nezávislých a účinných mechanismů dohledu nad finančními službami.
Článek 71
Sladění právních předpisů v oblasti finančních služeb
Unie a ZZÚ podporují sbližování právních předpisů s uznávanými mezinárodními normami pro regulaci finančních služeb a dohled nad nimi, mimo jiné s těmito: Základní zásady pro účinný bankovní dohled Basilejského výboru pro bankovní dohled, Základní zásady a metodika pojišťovnictví Mezinárodní asociace orgánů pro dozor v pojišťovnictví, Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, Dohoda o výměně informací o daňových záležitostech Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Prohlášení o transparentnosti a výměně informací pro daňové účely G20, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce Rady pro finanční stabilitu a Mezinárodní normy pro boj proti praní peněz, financování terorismu a šíření zbraní - doporučení Finančního akčního výboru (FATF).
Ve vhodných případech a na žádost dotčené ZZÚ může Unie a ZZÚ vyvinout úsilí o podporu lepšího sladění právních předpisů ZZÚ s právními předpisy Unie týkajícími se finančních služeb.
Článek 72
Spolupráce regulačních orgánů a orgánů dohledu
Unie a ZZÚ podporují spolupráci mezi příslušnými regulačními orgány a orgány dohledu, včetně výměny informací, sdílení znalostí o finančních trzích a podobných opatření. Zvláštní pozornost je třeba věnovat rozvoji správní kapacity těchto orgánů, například prostřednictvím výměny zaměstnanců a společných školení.
Článek 73
Spolupráce v daňových záležitostech
Unie a ZZÚ podporují spolupráci v daňové oblasti s cílem usnadnit výběr zákonných daňových výnosů a vypracovat opatření k účinnému uplatňování zásad řádné daňové správy, včetně transparentnosti, výměny informací a spravedlivé daňové soutěže.
ČÁST ČTVRTÁ
NÁSTROJE UDRŽITELNÉHO ROZVOJE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 74
Obecné cíle
Unie přispěje k dosažení celkových cílů přidružení tím, že poskytne:
a)
přiměřené finanční zdroje a vhodnou technickou pomoc za účelem posílení kapacit ZZÚ pro tvorbu a provádění strategických a regulačních rámců;
b)
dlouhodobé financování na podporu růstu soukromého sektoru.
Článek 75
Definice
Pro účely této části se rozumí:
a)
„programovatelnou podporou“ nevratná podpora z Evropského rozvojového fondu přidělená ZZÚ na financování územních či regionálních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
b)
„programováním“ proces organizace, rozhodování a přidělování orientačních finančních prostředků s cílem realizovat během několika let v oblasti uvedené v části druhé tohoto rozhodnutí akce za účelem dosažení cílů přidružení týkajících se udržitelného rozvoje ZZÚ;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který vymezuje strategii, priority a režimy v ZZÚ a převádí cíle, jichž chtějí ZZÚ dosáhnout v oblasti udržitelného rozvoje, do účinných a efektivních kroků pro dosažení cílů přidružení;
d)
„plány rozvoje“ podle článku 83 ucelený soubor operací definovaných a financovaných výlučně ZZÚ v rámci vlastních politik a strategií rozvoje a operací, na nichž se dohodly s členským státem, s nímž jsou spojeny;
e)
„územním přídělem“ částka přidělená jednotlivým ZZÚ jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování územních strategií a priorit vymezených v programových dokumentech;
f)
„regionálním přídělem“ částka přidělená jako programovatelná podpora z Evropského rozvojového fondu na financování regionálních strategií a tematických priorit společných několika ZZÚ v oblasti spolupráce, vymezených v programových dokumentech;
g)
„finančním rozhodnutím“ akt přijatý Komisí, jenž podrobně vymezuje finanční příspěvek Unie a jímž se schvaluje poskytnutí finanční podpory z Evropského rozvojového fondu.
Článek 76
Zásady finanční spolupráce
1. Unie poskytuje finanční pomoc na základě zásad partnerství, odpovědnosti, soudržnosti územních celků, doplňkovosti a subsidiarity.
2. Operace financované podle tohoto rozhodnutí mohou mít formu programovatelné I neprogramovatelné podpory.
3. Finanční pomoc Unie:
a)
se provádí s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
b)
zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
c)
je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ a
d)
se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Za provádění operací odpovídají dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Unie.
Kapitola 2
Finanční zdroje
Článek 77
Zdroje financování
ZZÚ jsou způsobilé pro tyto zdroje financování:
a)
zdroje přidělené ZZÚ na základě vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. Evropského rozvojového fondu (ERF);
b)
programy a nástroje Unie stanovené v souhrnném rozpočtu Unie a
c)
finanční prostředky spravované EIB jako vlastní zdroje této banky a zdroje přidělené investiční facilitě ERF podle podmínek vnitřní dohody mezi členskými státy Unie o zřízení 11. ERF (7) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“).
Kapitola 3
Zvláštní ustanovení o finanční pomoci v rámci 11. ERF
Článek 78
Předmět a oblast působnosti
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni a aniž je dotčena humanitární pomoc či pomoc při mimořádných událostech, může být finanční podpora poskytována na následující činnosti přispívající k dosažení cílů stanovených tímto rozhodnutím:
a)
odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b)
institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c)
technická spolupráce a
d)
dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb uvedená v článku 82.
Článek 79
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, jež jsou důsledkem přírodních nebo člověkem způsobených katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a)
zachránit lidské životy, předcházet utrpení a zmírňovat ho a zachovat lidskou důstojnost v krizových situacích a v situacích po skončení krize;
b)
přispívat k financování a poskytování humanitární pomoci a napomáhat přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c)
provádět krátkodobou obnovu a rekonstrukci, aby oběti mohly mít užitek alespoň z minimálního začlenění do společenského a hospodářského života a aby byly co nejdříve vytvořeny podmínky pro obnovu rozvoje na základě dlouhodobých cílů;
d)
řešit potřeby plynoucí z vysídlení osob, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit opatření pro jejich dobrovolné navracení a opětovnou integraci v zemi jejich původu a
e)
pomoci ZZÚ vybudovat krátkodobé mechanismy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předpovědi a včasné varování, s cílem zmenšit následky katastrof.
3. Pomoc podle tohoto článku může být rovněž poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje ze souhrného rozpočtu Unie. Vedle financování z odpovídajících rozpočtových položek však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Článek 80
Rozvoj kapacit
1. Finanční pomoc může přispět kromě jiného k podpoře rozvoje kapacit ZZÚ nezbytných pro definování, provádění a sledování územních a/nebo regionálních strategií a činností s cílem dosáhnout obecných cílů v oblastech spolupráce uvedených v části druhé a třetí.
2. Unie podpoří úsilí ZZÚ o získávání spolehlivých statistických údajů o těchto oblastech.
3. Unie může ZZÚ podporovat v jejich úsilí o zlepšení srovnatelnosti jejich makroekonomických ukazatelů.
Článek 81
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí a pro jeho celkové hodnocení. Technická pomoc poskytovaná na místě se ve všech případech provádí podle pravidel decentralizovaného finančního řízení.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností naplánovaných v programovacích dokumentech. Komise může rozhodnout, že bude takové akce financovat buď z programovatelné podpory, nebo z finančního krytí vyčleněného na opatření technické spolupráce.
Článek 82
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v odvětví zemědělství, rybolovu a těžby, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Cílem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik ohrožených v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
Při přidělování zdrojů uvedených v příloze V se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se izolovaným ZZÚ uvedeným v příloze I dostává příznivějšího zacházení v souladu s kritérii stanovenými přílohou V.
3. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze V.
4. Unie rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Článek 83
Programování
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se programovatelná podpora poskytuje na základě programového dokumentu.
2. Programový dokument může zohlednit plány územního rozvoje či jiné plány dohodnuté mezi ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou spojeny.
3. Na základě článku 10 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracovávání strategií, priorit a režimů prostřednictvím přípravy programových dokumentů v koordinaci s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
4. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
stanovení svých priorit, na nichž má být strategie založena a
b)
vypracování projektů a návrhů programů předkládaných Komisi, které spolu s ní posuzují.
Článek 84
Příprava, vyhodnocení a schválení programového dokumentu
1. Příslušná územní nebo, jde-li o regionální programy, regionální schvalující osoba připraví návrh programového dokumentu v návaznosti na konzultace s nejširším možným spektrem zúčastněných stran, přičemž čerpá ze získaných poznatků a osvědčených postupů.
2. Každý návrh programového dokumentu je uzpůsobený potřebám a konkrétním okolnostem každé ZZÚ. Jsou v něm stanoveny ústřední oblasti, na které se má soustředit financování Unie, konkrétní cíle, očekávané výsledky, ukazatele výkonnosti, na základě kterých se posuzují a hodnotí výsledky, a orientační finanční příděl. Je v něm podporována místní odpovědnost za programy spolupráce.
3. Návrh programového dokumentu je od raných fází procesu programování předmětem výměny názorů mezi ZZÚ a dotčeným členských státem a Komisí s cílem podpořit doplňkovost a soudržnost jejich příslušných činností v oblasti spolupráce.
4. Komise vyhodnotí návrh programového dokumentu, aby určila, zda obsahuje všechny potřebné prvky a zda je v souladu s cíli tohoto rozhodnutí a souvisejícími politikami Společenství. Komise konzultuje Evropskou investiční banku ohledně návrhu programového dokumentu.
5. ZZÚ poskytnou veškeré nezbytné informace včetně výsledků veškerých studií proveditelnosti, aby Komise mohla hodnocení návrhu programového dokumentu provést co nejúčinněji.
6. Orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za schválení programového dokumentu. Komise schválí programový dokument v návaznosti na postup stanovený v článku 86.
Článek 85
Provedení
1. Komise přijme finanční rozhodnutí k příslušnému programovému dokumentu v souladu s normami stanovenými ve finančním nařízení pro 11. ERF postupem podle článku 87.
2. Komise využívá zdroje přidělené ZZÚ z 11. ERF jakýmkoli ze způsobů stanovených ve finančním nařízení pro 11. ERF a v souladu s podmínkami vymezenými tímto rozhodnutím nebo v opatřeních, kterými se provádí. Za tímto účelem uzavře s příslušnými orgány ZZÚ finanční dohody.
3. Orgány ZZÚ odpovídají za:
a)
přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
b)
provádění a řízení projektů a programů a
c)
udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
4. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
a)
zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
b)
monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů a
c)
zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
5. V zájmu usnadnění výměny názorů se alespoň jednou do roka konají technická zasedání mezi územními schvalujícími osobami, dotčenými členskými státy a zástupci Komise zapojenými do programování, zejména s použitím moderních technologií nebo pokud možno jako rozšíření dialogu v rámci fóra ZZÚ-EU.
6. Akce financované v rámci 11. ERF mohou být provedeny na základě souběžného nebo společného spolufinancování podle ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF.
Článek 86
Územní a regionální schvalující osoby
1. Vláda každé ZZÚ jmenuje územní schvalující osobu, aby ji zastupovala ve všech operacích financovaných ze zdrojů 11. ERF řízených Komisí a Evropskou investiční bankou. Územní schvalující osoba jmenuje jednoho nebo více zástupců územní schvalující osoby, kteří ji nahradí, pokud by nemohla svou funkci vykonávat, a o tomto jmenování uvědomí Komisi. Územní schvalující osoba může za předpokladu splnění podmínek institucionální kapacity a řádného finančního řízení delegovat své funkce v oblasti provádění daných programů a projektů na odpovědný subjekt v rámci příslušného orgánu ZZÚ. Územní schvalující osoba předem informuje Komisi o každém takovémto delegování.
Jestliže se Komise dozví o problémech při provádění postupů spojených s řízením zdrojů 11. ERF, naváže ve spolupráci s územní schvalující osobou veškeré kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré nezbytné kroky. Územní schvalující osoba nese finanční odpovědnost jen za výkonné úkoly, které jí byly svěřeny.
Jsou-li zdroje z 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, územní schvalující osoba:
a)
odpovídá za koordinaci, programování, pravidelné monitorování a přezkumy provádění spolupráce a za koordinaci s dárci;
b)
v úzké spolupráci s Komisí odpovídá za přípravu, předkládání a hodnocení projektů a programů.
2. Pokud jsou zdroje 11. ERF řízeny nepřímo a s výhradou případných dalších pravomocí udělených Komisí, jedná příslušná územní schvalující osoba jako veřejný zadavatel ve vztahu k programům prováděným prostřednictvím nabídkových řízení nebo výzev k podávání návrhů, přičemž podléhá předběžné kontrole Komise.
3. Územní schvalující osoba během provádění operací a s výhradou povinnosti informovat Komisi rozhoduje o:
a)
technických úpravách a změnách porobností programů a projektů, pokud neovlivňují přijaté technické řešení a zůstávají v rámci rezerv pro úpravy stanovených v dohodě o financování;
b)
změnách místa u vícečetných programů nebo projektů, pokud jsou odůvodněny technickými, hospodářskými nebo sociálními důvody;
c)
uložení nebo prominutí pokut za prodlení;
d)
zproštění ručitelů;
e)
subdodávkách;
f)
konečném převzetí za předpokladu, že Komise potvrdila předběžné převzetí, potvrdí odpovídající zápis a případně je přítomna při konečném převzetí, zejména pokud rozsah výhrad zaznamenaných při předběžném převzetí vyžaduje významné dodatečné práce; a najímání poradců a dalších odborníků na technickou pomoc.
4. V případě regionálních programů určí orgány zúčastněných ZZÚ regionální schvalující osobu z řad aktérů spolupráce uvedených v článku 11. Povinnosti regionální schvalující osoby odpovídají obdobně povinnostem územní schvalující osoby.
Článek 87
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený vnitřní dohodou o 11. ERF.
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako „výbor ERF-ZZÚ“. Výbor ERF-ZZÚ se řídí jednacím řádem výboru zřízeného vnitřní dohodou o 11. ERF a prováděcím nařízením pro 11. ERF. Do vstupu uvedeného prováděcího nařízení v platnost se použijí postupy stanovené v nařízení Rady (ES) č. 617/2007 (8).
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění programových dokumentů.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a)
návrhům programových dokumentů a všem jejich změnám a
b)
finančním rozhodnutím týkajícím se provádění této části rozhodnutí.
Článek 88
Úloha delegací Unie
1. Pokud je Unie zastupována delegací pod vedením vedoucího delegace, použijí se ustanovení finančního nařízení pro 11. ERF o pověřených schvalujících osobách a účetních.
2. Územní nebo regionální schvalující osoba úzce spolupracuje s vedoucím delegace, který je hlavním kontaktem pro jednotlivé aktéry spolupráce v dotčených ZZÚ.
Článek 89
Pravidla o státní příslušnosti a původu použitelná pro zadávání veřejných zakázek, grantů a jiných zadávacích řízení pro ZZÚ
1. Obecná pravidla týkající se způsobilosti
a)
Účast na zadávání veřejných zakázek, grantů a na jiných zadávacích řízeních, jejichž předmětem jsou činnosti financované podle tohoto rozhodnutí ve prospěch třetích stran, je otevřena všem fyzickým osobám, jež jsou státními příslušníky způsobilé země nebo území podle odstavce 2, a dále právnickým osobám, které ve způsobilé zemi či na způsobilém území podle odstavce 2 skutečně sídlí, a mezinárodním organizacím.
b)
V případě akcí spolufinancovaných s partnerem nebo jiným dárcem nebo prováděných prostřednictvím některého členského státu v rámci sdíleného řízení nebo prostřednictvím svěřeneckého fondu vytvořeného Komisí jsou způsobilé rovněž země, které jsou způsobilé podle pravidel dotčeného partnera, jiného dárce nebo členského státu, nebo podle zřizovacího aktu svěřeneckého fondu.
V případě akcí prováděných pověřenými subjekty (členské státy nebo jejich agentury, Evropská investiční banka) nebo prostřednictvím mezinárodních organizací či jejich agentur, jsou rovněž způsobilé fyzické a právnické osoby způsobilé podle pravidel daného pověřeného subjektu, jak je stanoveno v dohodách uzavřených se spolufinancujícím nebo prováděcím orgánem.
c)
V případě akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí a kromě toho i jiným nástrojem pro vnější činnost, včetně Dohody o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 (9) a naposledy pozměněné v Ouagadougou dne 22. června 2010 (10), jsou země, které byly určeny v rámci některého z těchto nástrojů, považovány za způsobilé pro účely této akce.
V případě akcí globální, regionální nebo přeshraniční povahy financovaných na základě tohoto rozhodnutí se do postupů provádějících tyto akce mohou zapojit fyzické a právnické osoby z dotyčných zemí, území a regionů, na něž se daná akce vztahuje.
d)
Všechny dodávky zakoupené na základě veřejné zakázky nebo v souladu s dohodou o grantu, které jsou financovány podle tohoto rozhodnutí, musí pocházet ze způsobilé země nebo ze způsobilého území. Mohou však pocházet z jakéhokoli jiné země nebo z jakéhokoli jiného území, pokud je částka nákupu dodávek pod finančním limitem pro použití soutěžního jednacího řízení. Pro účely tohoto článku je pojem „původ“ definován v článcích 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (11) a v dalších právních předpisech Unie týkajících se nepreferenčního původu.
e)
Pravidla podle tohoto článku se nevztahují na fyzické osoby a ani jim nekladou omezení týkající se státní příslušnosti, pokud jsou tyto osoby zaměstnané způsobilým dodavatelem či případně subdodavatelem, nebo jsou s nimi jinak smluvně vázány.
f)
Způsobilost vymezená v tomto článku může být omezena s ohledem na státní příslušnost, umístění nebo povahu žadatelů, vyžaduje-li to charakter a cíle akce a je-li to nutné pro její účinné provádění.
g)
Fyzické a právnické osoby, které získaly smlouvu o zakázce, dodržují platné právní předpisy v oblasti ochrany životního prostředí, včetně mnohostranných dohod o životním prostředí, jakož i mezinárodně sjednané základní pracovní normy.
2. Pro financování podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilí uchazeči, žadatelé a zájemci z následujících zemí a území:
a)
členských států, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů uznaných Unií a členů Evropského hospodářského prostoru;
b)
ZZÚ;
c)
rozvojových zemí a území, jak jsou uvedeny na seznamu příjemců oficiální rozvojové pomoci vypracovaném Výborem pro rozvojovou pomoc OECD, které nejsou členy skupiny G-20;
d)
zemí, pro které Komise stanoví reciproční přístup k vnější pomoci. Reciproční přístup může být udělen na omezenou dobu alespoň jednoho roku, přiznává-li země způsobilost za stejných podmínek subjektům z Unie a subjektům ze ZZÚ;
e)
členských států OECD v případě zakázek provedených v některé z nejméně rozvinutých zemí;
f)
pokud je to oznámeno předem v dokumentací týkající se daného řízení:
i)
zemí, které mají tradiční hospodářské, obchodní nebo zeměpisné vazby se sousedními přijímacími zeměmi,
ii)
všech zemí v případě naléhavé potřeby nebo nedostupnosti produktů a služeb na trzích způsobilých zemí.
3. V řádně odůvodněných případech může Komise přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí nebo zboží nezpůsobilého původu, pokud by pravidla způsobilosti realizaci projektu, programu nebo akce znemožňovala nebo výrazně ztěžovala.
4. Pro akce prováděné v rámci sdíleného řízení je příslušný členský stát, který Komise pověřila úkoly plnění, oprávněn jménem Komise povolit účast uchazečů, žadatelů a zájemců z jiných zemí a povolit zboží z jiných zemí ve smyslu odst. 2 písm. f) a přijmout jakožto způsobilé uchazeče, žadatele a zájemce z nezpůsobilých zemí ve smyslu odstavce 3 nebo zboží, jehož původ nesplňuje podmínky způsobilosti podle odst. 1 písm. d).
Článek 90
Ochrana finančních zájmů Unie a finanční kontroly
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření zamezujících podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání.
Aniž je dotčen první a druhý pododstavec, musí dohody se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat, v souladu s finančním nařízením pro příslušný ERF.
3. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad finančními prostředky Unie nesou ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
4. Komise odpovídá za:
a)
zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Unie, a
b)
to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
5. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou či dvakrát ročně scházejí, aby koordinovaly programy, metodiky a provádění kontrol.
6. Pokud jde o finanční opravy,
a)
odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě dotyčná ZZÚ;
b)
avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o programovém dokumentu nebo odňala jeho zůstatek.
Článek 91
Monitorování, hodnocení, proces přezkumu a podávání zpráv
1. Finanční spolupráce musí být dostatečně pružná, aby se zajistil ustavičný soulad operací s cíli tohoto rozhodnutí a zohlednily veškeré změny hospodářské situace, priorit a cílů dotčených ZZÚ, zejména prostřednictvím ad hoc přezkumu programového dokumentu.
2. Přezkum může být zahájen Komisí nebo na žádost dotčené ZZÚ a v návaznosti na souhlas Komise.
3. Komise posoudí pokrok dosažený při provádění finanční pomoci poskytnuté ZZÚ v rámci 11. ERF a počínaje rokem 2015 předloží Radě jednou ročně zprávu o provádění a výsledcích a pokud možno o hlavních účincích a dopadech finanční pomoci Unie. Tato zpráva se zasílá rovněž Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
4. Zpráva uvedená v odstavci 3 obsahuje informace týkající se předchozího roku, pokud jde o financovaná opatření, o výsledky monitorování a hodnocení, o zapojení příslušných partnerů a o provádění prostředků na závazky a prostředků na platby 11. ERF. Posoudí se v ní výsledky pomoci, pokud možno s použitím konkrétních a měřitelných ukazatelů. Zpráva odráží hlavní získané poznatky a naplňování doporučení z hodnocení z předešlých let.
Kapitola 4
Zásady způsobilosti
Článek 92
Způsobilost pro získání územních přídělů
1. K získání finanční podpory podle tohoto rozhodnutí jsou způsobilé veřejnoprávní orgány ZZÚ.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou finanční podporu podle tohoto rozhodnutí obdržet rovněž tyto subjekty nebo orgány:
a)
místní, celostátní a/nebo regionální veřejné nebo poloveřejné agentury a útvary nebo místní orgány ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b)
společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c)
společnosti a podniky členského státu s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d)
finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Unie, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ, a
e)
aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a z Unie s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 12.
Článek 93
Způsobilost pro získání regionálních přídělů
1. Regionální příděly se použijí na operace, ze kterých mají prospěch a kterých se účastní:
a)
dvě či více ZZÚ bez ohledu na jejich polohu;
b)
jedna či více ZZÚ a jeden či více nejvzdálenějších regionů uvedených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;
c)
jedna či více ZZÚ a jeden či více sousedních států AKT nebo třetích zemí;
d)
jedna či více ZZÚ, jeden či více nejvzdálenějších regionů a jeden či více států AKT a/nebo třetích zemí;
e)
dvě či více regionálních organizací, jichž jsou ZZÚ členy;
f)
jedna či více ZZÚ a regionálních organizací, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů;
g)
ZZÚ a Unie jako celek nebo
h)
jeden nebo více subjektů, orgánů nebo jiných útvarů z alespoň jedné ZZÚ, které jsou členy některého ESÚS podle článku 8, jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů a jednoho nebo více sousedních států AKT nebo třetích zemí.
2. Finanční prostředky určené na umožnění účasti států AKT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí jsou poskytovány nad rámec finančních prostředků přidělovaných ZZÚ podle tohoto rozhodnutí.
3. Účast států ADT, nejvzdálenějších regionů a jiných zemí v programech zřízených podle tohoto rozhodnutí se plánuje jen za těchto podmínek:
a)
těžiště projektů a programů podporovaných v rámci víceletého finančního rámce spolupráce zůstává v některé ZZÚ;
b)
ve finančních nástrojích Unie jsou obsažena obdobná ustanovení a
c)
je dodržena zásada proporcionality.
4. Vhodná opatření umožní poskytnout odpovídající prostředky na financování úvěrů z ERF a souhrnného rozpočtu Unie určených na projekty spolupráce mezi ZZÚ, státy AKT, nejvzdálenějšími regiony, jakož i jinými zeměmi, zejména na zjednodušení mechanismů pro společné řízení těchto projektů.
Článek 94
Způsobilost pro programy Unie
1. Fyzické osoby ze ZZÚ, definované v článku 50, a případně i příslušné veřejné a/nebo soukromé subjekty a instituce v ZZÚ jsou způsobilé k účasti v programech Unie a k získání finančních prostředků z těchto programů, s výhradou pravidel a cílů a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je ZZÚ spojena.
2. ZZÚ je rovněž způsobilá pro podporu v rámci programů Unie týkajících se spolupráce s dalšími zeměmi, zejména rozvojovými zeměmi, s výhradou pravidel, cílů a režimů obsažených v těchto programech.
3. Na základě informací obsažených ve výroční zprávě o provádění, kterou předloží ZZÚ, a dalších dostupných informací podá Komise zprávu výboru ERF-ZZÚ o účasti ZZÚ v programech Unie.
ČÁST PÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 95
Přenesení pravomocí na Komisi
Za účelem zohlednění technického pokroku a změn v celních postupech je na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 96 pozměňující dodatky k příloze VI.
Článek 96
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 95 se Komisi svěřuje na dobu pěti let od 1. ledna 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Rada může přenesení pravomoci uvedené v článku 95 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 95 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jí byl tento akt oznámen, nebo pokud Rada před uplynutím této lhůty uvědomí Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 97
Změna postavení
Rada v souladu s článekm 203 Smlouvy o fungování EU rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, pokud:
a)
některá ze ZZÚ získá nezávislost;
b)
některá ze ZZÚ opustí přidružení;
c)
některá ze ZZÚ se stane nejvzdálenějším regionem;
d)
nejvzdálenější region se stane ZZÚ.
Článek 98
Zrušení
Rozhodnutí Rady 2001/822/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 99
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2014.
Příloha VI se použije podle článku 65 této přílohy.
V Bruselu dne 25. listopadu 2013.