KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 480/2014
af 3. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 22, stk. 7, artikel 37, stk. 13, artikel 38, stk. 4, artikel 40, stk. 4, artikel 41, stk. 3, artikel 42, stk. 1, artikel 42, stk. 6, artikel 61, stk. 3, artikel 68, stk. 1, artikel 101, artikel 125, stk. 8, artikel 125, stk. 9, artikel 127, stk. 7, artikel 127, stk. 8, artikel 144, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved anden del i forordning (EU) nr. 1303/2013 fastsættes fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), som nu fungerer under en fælles ramme (»de europæiske struktur- og investeringsfonde« eller »ESI-fondene«). Derudover indeholder tredje del i nævnte forordning generelle bestemmelser, der finder anvendelse på EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, men ikke på ELFUL og EHFF, og fjerde del indeholder generelle bestemmelser, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, men ikke på ELFUL. Ved denne forordning fastsættes derfor bestemmelser, som finder anvendelse på alle ESI-fonde, og bestemmelser, der kun finder anvendelse på EFRU og Samhørighedsfonden eller på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF.
(2)
Det er nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser vedrørende kriterierne for fastlæggelse af niveauet af den finansielle korrektion, som Kommissionen kan anvende i resultatrammen for hver prioritet i de programmer, der støttes af ESI-fondene.
(3)
Sådanne finansielle korrektioner kan kun anvendes, hvis flere betingelser alle er opfyldt. Niveauet af den finansielle korrektion bør fastsættes på grundlag af faste takster, der er forbundet med en koefficient, og den bør beregnes ud fra omfanget af fysiske resultater og udnyttelsen af bevillinger. Eksterne faktorer, der har medvirket til en alvorlig mangel med hensyn til realiseringen af mål, der er fastsat i resultatrammen for 2023, med undtagelse af faktorer, der udelukker den finansielle korrektion, bør vurderes fra sag til sag og kan berettige til en lavere korrektionssats end den, der ellers ville finde anvendelse på grundlag af koefficienten.
(4)
I bestemmelserne om kriterierne for fastsættelse af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen, bør en særlig bevilling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet behandles separat.
(5)
Særlige regler bør præcisere bestemmelserne om køb af jord med støtte fra finansielle instrumenter.
(6)
En sammenhængende ramme for kombination af tilskud til teknisk bistand og et finansielt instrument i én operation kræver, at dette kun er muligt med henblik på den tekniske forberedelse af den potentielle investering til fordel for den endelige modtager.
(7)
For at sikre, at gennemførelsen af finansielle instrumenter overdrages til organer, der har den fornødne kapacitet til at gennemføre dem i overensstemmelse med ESI-fondenes mål og prioriteter og på den mest effektive måde, bør kriterierne for udvælgelsen af sådanne organer samt deres funktioner, forpligtelser og ansvarsområder fastsættes.
(8)
For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af finansielle instrumenter, der stiller garantier, bør bidragene fra programmer baseres på en forsigtig forudgående risikovurdering under hensyn til et hensigtsmæssigt multiplikatorforhold.
(9)
For at sikre, at finansielle instrumenter gennemføres i overensstemmelse med gældende ret, bør der fastsættes specifikke bestemmelser for deres forvaltning og kontrol, herunder revision.
(10)
For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af programbidrag til finansielle instrumenter bør tilbagetrækninger af sådanne bidrag afspejles på passende vis i de relevante betalingsanmodninger.
(11)
For at sikre konsekvent beregning af støtteberettigede kapitaliserede rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer bør der fastsættes specifikke regler for beregning deraf.
(12)
For at fremme en hurtig og effektiv udbredelse af midler til realøkonomien og en sund finansiel forvaltning, samtidig med at organer, der gennemfører finansielle instrumenter, sikres et rimeligt vederlag, bør der fastsættes kriterier for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater, gældende tærskler og regler for godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter.
(13)
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør indtægter, der skabes af operationer, tages i betragtning ved beregningen af det offentlige bidrag.
(14)
Det er nødvendigt at fastsætte metoden til beregning af operationens diskonterede nettoindtægt under hensyn til de referenceperioder, der gælder for den sektor, som operationen finder anvendelse i, den rentabilitet, der normalt forventes af den pågældende investeringskategori, anvendelsen af forureneren betaler-princippet og eventuelt rimelighedsbetragtninger i tilknytning til den pågældende medlemsstats eller regions relative velstand.
(15)
De referenceperioder, der gælder for sektorer, og som er baseret på historiske data, der er registreret og lagret for indtægtsskabende projekter i programmeringsperioden 2007-2013, bør fastsættes.
(16)
Det er nødvendigt at definere de omkostninger og indtægter, der skal tages i betragtning ved beregningen af diskonteret nettoindtægt samt betingelserne for fastsættelsen af en restværdi og den finansielle diskonteringssats.
(17)
Diskonteringssatsen på 4 %, der er foreslået som vejledende benchmark, bør baseres på det aktuelle langsigtede afkast fra en international investeringsportefølje beregnet som en middelværdi af afkastet fra aktiverne på 3 % opjusteret med 1 %, hvilket er den procentsats, hvormed det gennemsnitlige langsigtede afkast på statsobligationer i Unionen er faldet, siden den finansielle diskonteringssats for programmeringsperioden 2007-2013 blev fastsat.
(18)
Ifølge forureneren betaler-princippet skal de miljømæssige omkostninger ved forurening og forebyggelse afholdes af dem, der er årsag til forurening, og afgiftssystemerne skal afspejle de fulde omkostninger, herunder kapitalomkostninger, ved miljøtjenester, de miljømæssige omkostninger ved forurening og ved de forebyggende foranstaltninger, der gennemføres, og de omkostninger, der er forbundet med knapheden af de ressourcer, der anvendes.
(19)
For at mindske den administrative byrde bør støttemodtagerne have lov til at anvende eksisterende metoder og tilsvarende takster, der er fastsat i andre EU-politikker, til at beregne indirekte omkostninger, hvis operationerne og støttemodtagerne er af en lignende type.
(20)
For at sikre, at operationer, som får støtte under ESI-fondene, og som kan anvende en fast takst for indirekte omkostninger, der er fastsat under andre EU-politikker, ligner operationer, der finansieres under disse andre politikker, er det nødvendigt at definere de interventionskategorier og investeringsprioriteter eller -foranstaltninger, de hører ind under.
(21)
Den metode, der skal anvendes til at foretage kvalitetskontrol af store projekter, bør fastlægges. En kvalitetskontrol udført af uafhængige eksperter er en forudsætning for, at en medlemsstat kan forelægge et stort projekt for Kommissionen ved hjælp af underretningsproceduren i forordning (EU) nr. 1303/2013.
(22)
Hvis en medlemsstat vælger at anvende underretningsproceduren, bør den bestemme, om det store projekt skal vurderes af uafhængige eksperter med teknisk bistand fra Kommissionen eller, med Kommissionens samtykke, af andre uafhængige eksperter.
(23)
Kapaciteten, kompetencerne og upartiskheden hos de uafhængige eksperter, der udfører kvalitetskontrollen af store projekter, er blandt de vigtigste faktorer for, hvorvidt resultatet af undersøgelsen er af god kvalitet og pålideligt. Derfor bør der fastsættes visse krav til uafhængige eksperter for at sikre, at deres arbejde med kvalitetskontrollen er pålideligt og af høj kvalitet. Alle uafhængige eksperter bør opfylde disse krav, uanset om deres arbejde støttes med teknisk bistand på Kommissionens eller en medlemsstats initiativ. Det bør være medlemsstatens ansvar at kontrollere, at de uafhængige eksperter opfylder kravene, før den indhenter Kommissionens godkendelse af dens valg af uafhængige eksperter.
(24)
Da kun store projekter, der er blevet vurderet positivt af de uafhængige eksperter, kan blive udvalgt til forelæggelse for Kommissionen ved anvendelse af underretningsproceduren, er det nødvendigt at fastlægge klare kriterier til dette formål. Det er også nødvendigt at fastsætte trinnene i kontrolprocessen og de parametre for kvalitetsvurderingen, der skal anvendes ved kontrollen, med henblik på at sikre, at kvalitetskontrollen af alle store projekter er baseret på samme metode, og at kvalitetskontrollen udføres på en måde, der bidrager til at forbedre kvaliteten af de store projekter, der kontrolleres.
(25)
I henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 skal forvaltningsmyndigheden etablere et system til registrering og lagring i elektronisk form af data om hver enkelt operation, der er nødvendige med henblik på overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, verificering og revision, herunder data om individuelle deltagere. Det er derfor nødvendigt at opstille en liste over data, der skal registreres og lagres i systemet.
(26)
Visse data er kun relevante for bestemte typer operationer eller for kun nogle af ESI-fondene; det bør derfor specificeres, i hvilke tilfælde datakravene finder anvendelse. Forordning (EU) nr. 1303/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (2) fastsætter specifikke krav til registrering og lagring af data om individuelle deltagere i operationer, som støttes af ESF, som der skal tages højde for.
(27)
Listen over data bør tage hensyn til rapporteringskravene i forordning (EU) nr. 1303/2013 og de fondsspecifikke forordninger for at sikre, at de data, der er nødvendige for den finansielle forvaltning og overvågning, herunder de data, som er nødvendige for at udarbejde betalingsanmodninger, regnskaber og gennemførelsesrapporter, for alle operationer findes i en form, der gør det let at aggregere og afstemme dem. Listen bør tage hensyn til, at visse grundlæggende data om operationer i elektronisk form er nødvendige for en effektiv finansiel forvaltning af operationer og for at opfylde kravet om offentliggørelse af grundlæggende oplysninger om operationer. Visse andre data er nødvendige for effektivt at planlægge og udføre verificering og revision.
(28)
Listen over data, der skal registreres og lagres, bør ikke foregribe de tekniske egenskaber og opbygningen af de elektroniske systemer, der oprettes af forvaltningsmyndighederne, og bør ikke på forhånd bestemme de registrerede og lagrede datas format, medmindre det er udtrykkeligt anført i denne forordning. Den bør heller ikke foregribe den måde, hvorpå data indlæses eller genereres i systemet. I nogle tilfælde kan de data, der indgår i listen, kræve indlæsning af flere værdier. Ikke desto mindre er det nødvendigt at fastsætte regler om arten af disse data for at sikre, at forvaltningsmyndigheden kan opfylde sit ansvar vedrørende overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, verificering og revision, herunder hvis dette kræver behandling af data om individuelle deltagere.
(29)
For at sikre, at udgifterne under de operationelle programmer kan kontrolleres og revideres, er det nødvendigt at fastsætte de kriterier, et revisionsspor skal opfylde for at kunne betragtes som tilstrækkeligt.
(30)
I forbindelse med revisionsarbejdet i henhold til forordning (EU) nr. 1303/2013 er det nødvendigt at fastsætte, at Kommissionen og medlemsstaterne bør forhindre uautoriseret offentliggørelse af eller adgang til personoplysninger, og at præcisere, til hvilke formål Kommissionen og medlemsstaterne må behandle sådanne oplysninger.
(31)
Revisionsmyndigheden er ansvarlig for revision af aktiviteter. For at sikre, at denne revision er tilstrækkeligt omfattende og effektiv og udføres i henhold til samme standarder i alle medlemsstater, er det nødvendigt at fastsætte, hvilke betingelser de bør opfylde.
(32)
Det er nødvendigt i detaljer at fastsætte grundlaget for stikprøveudtagningen af de operationer, der skal revideres, som revisionsmyndigheden bør overholde ved bestemmelse eller godkendelse af stikprøvemetoden, herunder bestemmelse af stikprøveenheden, visse tekniske kriterier, der skal anvendes for stikprøven, og faktorer, der skal tages i betragtning for en supplerende stikprøve, når det er nødvendigt.
(33)
Revisionsmyndigheden bør udarbejde en revisionserklæring, der dækker de regnskaber, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 1303/2013. For at sikre, at revisionens omfang og indhold er tilstrækkelige, og at de udføres efter de samme standarder i alle medlemsstaterne, bør der fastsættes betingelser, som revisionen skal opfylde.
(34)
Af hensyn til retssikkerheden og ligebehandling af alle medlemsstater, når der foretages finansielle korrektioner, og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er det nødvendigt at fastsætte kriterierne for bestemmelse af, om der foreligger alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde, fastsætte de væsentligste former for mangler og kriterierne for fastlæggelse af, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterier for anvendelsen af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner.
(35)
For at muliggøre en øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning indeholder følgende supplerende regler til forordning (EU) nr. 1303/2013:
a)
supplerende regler til anden del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EHFF (i det følgende benævnt »ESI-fondene«) for så vidt angår følgende:
i)
kriterierne for fastsættelsen af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen
ii)
regler vedrørende finansielle instrumenter for så vidt angår følgende:
-
supplerende særlige regler om køb af jord og om kombinationen af teknisk bistand med finansielle instrumenter
-
supplerende særlige regler om funktioner, forpligtelser og ansvarsområder for de organer, som gennemfører de finansielle instrumenter, udvælgelseskriterier i den forbindelse og produkter, som kan leveres via finansielle instrumenter
-
regler om forvaltning af og kontrol med finansielle instrumenter, herunder kontroller, der skal foretages af forvaltnings- og revisionsmyndigheder, ordninger for opbevaring af dokumentation, elementer, der skal bevises ved hjælp af dokumentation, samt forvaltnings- og kontrol- og revisionsordninger
-
regler om tilbagetrækning af betalinger til finansielle instrumenter og mulige konsekvenstilpasninger i forbindelse med betalingsanmodninger
-
specifikke regler vedrørende oprettelse af et system til kapitalisering af de årlige rater vedrørende rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer
-
specifikke regler for kriterierne for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater og de gældende tærskler samt regler om godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter
iii)
metoden til beregning af diskonteret nettoindtægt for operationer, der genererer nettoindtægter efter afslutningen
iv)
den faste takst for indirekte omkostninger og metoder i forbindelse hermed, som finder anvendelse i andre EU-politikker
b)
supplerende regler til tredje del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU og Samhørighedsfonden, for så vidt angår den metode, der skal anvendes til at udføre kvalitetskontrol af store projekter
c)
supplerende regler til fjerde del i nævnte forordning, der finder anvendelse på EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF for så vidt angår følgende:
i)
bestemmelser om oplysninger i relation til de data, der skal registreres og lagres i elektronisk form i det overvågningssystem, der er etableret af forvaltningsmyndigheden
ii)
detaljerede minimumskrav for revisionssporet med hensyn til de posteringer, der skal føres, og den dokumentation, som attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne skal opbevare
iii)
anvendelsesområdet for og indholdet af revisioner af operationer og regnskaber samt metodologien for udvælgelse af stikprøver
iv)
nærmere regler for anvendelsen af data indsamlet under revisioner foretaget af tjenestemænd ved Kommissionen eller bemyndigede kommissionsrepræsentanter
v)
nærmere bestemmelser om kriterierne for fastlæggelse af alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde, herunder de vigtigste typer sådanne alvorlige mangler, kriterierne for at fastlægge, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes, og kriterierne for anvendelse af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL ANDEN DEL I FORORDNING (EU) NR. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ ESI-FONDENE
AFDELING I
Kriterierne for fastsættelsen af niveauet af de finansielle korrektioner, der skal anvendes under resultatrammen
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Artikel 2
Fastsættelse af niveauet af den finansielle korrektion
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Niveauet af den finansielle korrektion, der skal anvendes af Kommissionen i henhold til artikel 22, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, er en fast takst, der fastsættes på grundlag af forholdet mellem gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen under en resultatramme og det endelige resultat for den finansielle indikator under den pågældende resultatramme (»realiserings-/absorptionskoefficienten«).
2. Realiserings-/absorptionskoefficienten beregnes på følgende måde:
a)
Den endelige realiserede værdi for hver af de outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med de respektive målværdier for at få deres endelige resultater, udtrykt som en procentdel af målet.
b)
Gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og de centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, bestemmes. Hvis et endeligt resultat beregnes til at være over 100 %, regnes det i den henseende som 100 %.
c)
Den endelige realiserede værdi for den finansielle indikator, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med den respektive målværdi for at få dens endelige resultat, udtrykt som en procentdel af målet. Hvis et endeligt resultat beregnes til at være over 100 %, regnes det i den henseende som 100 %.
d)
Gennemsnittet af de endelige resultater for alle outputindikatorer og centrale trin i gennemførelsen, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet, divideres med det endelige resultat for den finansielle indikator, der er udvalgt til resultatrammen under en given prioritet.
3. Hvis en prioritet vedrører mere end én ESI-fond eller regionskategori, beregnes koefficienten separat for hver ESI-fond og/eller efter regionskategori.
Artikel 3
Niveauet af finansiel korrektion
(Artikel 22, stk. 7, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Den finansielle korrektion fastsættes således:
a)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 65 %, men ikke lavere end 60 %, anvendes en fast takst på 5 %.
b)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 60 %, men ikke lavere end 50 %, anvendes en fast takst på 10 %.
c)
For en realiserings-/absorptionskoefficient under 50 % anvendes en fast takst på 25 %.
2. Den faste takst anvendes på bidraget fra ESI-fonden bestemt på basis af de udgifter, medlemsstaten har anmeldt under den prioritet, der opfylder de betingelser, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, efter anvendelse af eventuelt andre finansielle korrektioner.
For prioriteter, der vedrører mere end én ESI-fond eller regionskategori, anvendes den faste takst på hver ESI-fond og/eller regionskategori.
3. Eksterne faktorer, der har bidraget til de alvorlige mangler med hensyn til realisering af målene, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 22, stk. 7, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, vurderes fra sag til sag. Den faste korrektion i stk. 1 kan reduceres med op til 50 % under hensyn til, i hvor høj grad manglen kan tilskrives disse faktorer.
4. Hvis anvendelsen af den i stk. 1 fastsatte faste takst ville være uforholdsmæssig, nedsættes korrektionssatsen.
AFDELING II
Finansielle instrumenter
Artikel 4
Særlige regler for køb af jord
(Artikel 37, stk. 13, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Finansielle instrumenter, der finansieres af EFRU, Samhørighedsfonden og ELFUL, kan støtte investeringer, der omfatter køb af jord, der ikke er bebygget, og jord, der er bebygget, for et beløb, der ikke overstiger 10 % af det programbidrag, der udbetales til den endelige modtager. I tilfælde af garantier gælder denne procentsats for det underliggende lån eller andre risikobærende instrumenter.
2. Når finansielle instrumenter yder støtte til endelige modtagere i forbindelse med infrastrukturinvesteringer med henblik på at støtte byudvikling eller byfornyelsesaktiviteter, er den i stk. 1 nævnte grænse på 20 %.
3. I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan forvaltningsmyndigheden fravige fra grænserne i stk. 1 og 2 for operationer, der vedrører miljøbevaring.
Artikel 5
Kombination af teknisk bistand med finansielle instrumenter
(Artikel 37, stk. 13, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Tilskud til teknisk bistand kan kombineres med finansielle instrumenter i én operation i henhold til artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013 udelukkende med henblik på den tekniske forberedelse af den potentielle investering til fordel for den endelige modtager, som modtager støtte fra denne operation.
Artikel 6
Særlige regler om funktioner, forpligtelser og ansvarsområder for de organer, som gennemfører de finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, skal opfylde deres forpligtelser i overensstemmelse med gældende lov og handle med den professionelle omhu, effektivitet og gennemsigtighed, der forventes af et fagligt organ med erfaring i at gennemføre finansielle instrumenter. De sikrer, at:
a)
endelige modtagere, der modtager støtte fra finansielle instrumenter, vælges under behørig hensyntagen til arten af det finansielle instrument og den potentielle økonomiske levedygtighed af de investeringsprojekter, der skal finansieres. Valget skal være gennemsigtigt og objektivt begrundet og må ikke give anledning til interessekonflikter
b)
de endelige modtagere oplyses om, at der ydes finansiering under programmer, der medfinansieres af ESI-fondene, i overensstemmelse med kravene i artikel 115 i forordning (EU) nr. 1303/2013 for EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, i artikel 66, stk. 1, litra c), nr. i), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (3) for ELFUL og i en fremtidig EU-retsakt, der fastsætter betingelserne for den finansielle støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020 for EHFF (»EHFF-forordningen«)
c)
finansielle instrumenter yder støtte på en måde, der er forholdsmæssig og forvrider konkurrencen så lidt som muligt
d)
præferencebetaling til private investorer eller offentlige investorer, som arbejder i henhold til det markedsøkonomiske princip, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), og artikel 44, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, står i forhold til de risici, disse investorer påtager sig, og er begrænset til det, der er nødvendigt for at tiltrække sådanne investorer, hvilket skal sikres gennem vilkår og betingelser og proceduremæssige sikkerhedsforanstaltninger.
2. Da forvaltningsmyndighedens direkte økonomiske ansvar over for organer, der gennemfører finansielle instrumenter, eller endelige modtagere samt dens ansvar for enhver anden gæld eller forpligtelse i det finansielle instrument ikke må overstige det beløb, forvaltningsmyndigheden har afsat til det finansielle instrument i henhold til de relevante finansieringsaftaler, skal de organer, der gennemfører finansielle instrumenter, sikre, at der ikke kan fremsættes anmodninger til forvaltningsmyndigheden ud over de beløb, den har afsat til det finansielle instrument.
3. De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, hæfter for tilbagebetaling af de programbidrag, der er berørt af uregelmæssigheder, sammen med renter og anden indtjening, der genereres af disse bidrag.
De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, hæfter dog ikke for tilbagebetaling af de i stk. 1 omhandlede beløb, forudsat at de for en given uregelmæssighed kan bevise, at følgende betingelser alle er opfyldt:
a)
Uregelmæssigheden optrådte hos den endelige modtager eller, hvis der er tale om en holdingfond, hos den finansielle formidler eller den endelige modtager.
b)
De organer, der gennemfører finansielle instrumenter, overholdt denne artikels stk. 1 i forbindelse med programbidrag, der er berørt af uregelmæssigheden.
c)
De beløb, der er berørt af uregelmæssigheden, kunne ikke inddrives, på trods af at de organer, der gennemfører finansielle instrumenter, forfulgte alle relevante kontraktmæssige og juridiske muligheder med den fornødne omhu.
Artikel 7
Kriterier for udvælgelse af organer, der gennemfører finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Når forvaltningsmyndigheden vælger et organ til at gennemføre et finansielt instrument i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, litra a), og artikel 38, stk. 4, litra b), nr. ii) og iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013, kontrollerer den, at organet opfylder følgende mindstekrav:
a)
Det har ret til at udføre relevante gennemførelsesopgaver i henhold til EU-retten og national ret.
b)
Det har tilstrækkelig økonomisk og finansiel levedygtighed.
c)
Det har tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre det finansielle instrument, herunder en organisatorisk struktur og styringsramme, der giver forvaltningsmyndigheden den nødvendige sikkerhed.
d)
Det har et effektivt internt kontrolsystem.
e)
Det anvender et regnskabssystem, der rettidigt kan frembringe nøjagtige, fuldstændige og pålidelige oplysninger.
f)
Det indvilliger i at blive revideret af medlemsstaternes revisionsorganer, Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret.
2. Ved udvælgelsen af et organ som omhandlet i stk. 1 tager forvaltningsmyndigheden behørigt hensyn til arten af det finansielle instrument, der skal gennemføres, organets erfaringer med gennemførelsen af lignende finansielle instrumenter, de foreslåede teammedlemmers ekspertise og erfaring og organets operationelle og finansielle kapacitet. Valget skal være gennemsigtigt og objektivt begrundet og må ikke give anledning til interessekonflikter. Mindst følgende udvælgelseskriterier anvendes:
a)
robustheden og troværdigheden af metoden til identificering og vurdering af finansielle formidlere eller endelige modtagere, alt efter hvad der er relevant
b)
størrelsen af forvaltningsomkostninger og -gebyrer for gennemførelsen af det finansielle instrument og den foreslåede metode til beregning heraf
c)
vilkår og betingelser, der anvendes i forbindelse med støtte ydet til de endelige modtagere, herunder prisfastsættelse
d)
evnen til at tilvejebringe ressourcer til investeringer i de endelige modtagere, ud over programbidrag
e)
evnen til at vise ekstra aktivitet sammenlignet med den nuværende aktivitet
f)
i tilfælde hvor det organ, der gennemfører det finansielle instrument, tildeler egne finansielle ressourcer til det finansielle instrument eller deler risikoen, foreslåede foranstaltninger til afvejning af interesser og til at begrænse eventuelle interessekonflikter.
3. Hvis et organ, der gennemfører en holdingfond, herunder EIB, overdrager gennemførelsesopgaverne til en finansiel formidler, skal det sikre, at de i stk. 1 og 2 anførte krav er opfyldt for så vidt angår den finansielle formidler.
Artikel 8
Særlige regler for garantier, der leveres gennem finansielle instrumenter
(Artikel 38, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Hvis finansielle instrumenter stiller garantier, skal følgende krav være opfyldt:
a)
Der skal opnås et hensigtsmæssigt multiplikatorforhold mellem de beløb, der er afsat til dækning af forventede og uventede tab som følge af nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter, der skal dækkes af garantierne, og værdien af tilsvarende udbetalte nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter.
b)
Multiplikatorforholdet fastlægges gennem en forsigtig forudgående risikovurdering for det særlige garantiprodukt, der skal tilbydes, idet der tages hensyn til de specifikke markedsvilkår, det finansielle instruments investeringsstrategi og principperne om sparsommelighed og effektivitet. Den forudgående risikovurdering kan tages op til fornyet overvejelse, hvis markedsvilkårene senere ændrer sig og begrunder dette
c)
Det programbidrag, der er afsat til at indfri garantier, skal afspejle den forudgående risikovurdering
d)
Hvis den finansielle formidler, eller den enhed, der er omfattet af garantierne, ikke har udbetalt det planlagte beløb af nye lån eller andre risikodelingsinstrumenter til de endelige modtagere, nedsættes de støtteberettigede udgifter forholdsmæssigt.
Artikel 9
Forvaltning og kontrol af finansielle instrumenter, der er oprettet på nationalt, regionalt eller tværnationalt niveau eller på tværs af grænser
(Artikel 40, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter, der er oprettet på nationalt, regionalt, tværnationalt plan eller på tværs af grænser, jf. artikel 38, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, sikrer forvaltningsmyndigheden, at:
a)
operationen både under evalueringen og udvælgelsen af operationen og under oprettelsen og gennemførelsen af det finansielle instrument er i overensstemmelse med gældende ret, det relevante program og den relevante finansieringsaftale
b)
finansieringsaftaler indeholder bestemmelser om revisionskrav og revisionssporet i overensstemmelse med punkt 1, litra e), i bilag IV til forordning (EU) nr. 1303/2013
c)
der foretages forvaltningsverificeringer i hele programmeringsperioden og under oprettelsen og gennemførelsen af de finansielle instrumenter i overensstemmelse med artikel 125, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF og i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 for ELFUL
d)
bilag til udgifter, der er anmeldt som støtteberettigede:
i)
opbevares vedrørende operationen af forvaltningsmyndigheden, den finansielle formidler eller det organ, der gennemfører holdingfonden, hvis det finansielle instrument gennemføres via en holdingfond, med henblik på at dokumentere, at fondene anvendes til de tiltænkte formål, og at den gældende lovgivning og kriterierne og betingelserne for finansiering under de relevante programmer er overholdt
ii)
er tilgængelige med henblik på verificering af, at de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, er lovlige og formelt rigtige
e)
bilag, der gør det muligt at kontrollere overholdelsen af EU-lovgivningen og den nationale lovgivning og af betingelserne for tilskud, bl.a. omfatter:
i)
dokumenter om oprettelsen af det finansielle instrument
ii)
dokumenter, der identificerer de beløb, der er bidraget fra hvert program og under hver prioritetsakse til det finansielle instrument, de udgifter, der er støtteberettigede under programmerne, samt renter og anden indtjening, der er genereret af støtte fra ESI-fondene og genanvendelse af midler, der kan henføres til ESI-fondene, jf. artikel 43 og 44 i forordning (EU) nr. 1303/2013
iii)
dokumenter om, hvordan det finansielle instrument fungerer, herunder vedrørende overvågning, rapportering og verificering
iv)
dokumenter, der viser, at artikel 43, 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013 er overholdt
v)
dokumenter vedrørende afslutningen af programbidrag og afviklingen af det finansielle instrument
vi)
dokumenter om forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne
vii)
ansøgningsskemaer eller tilsvarende, der indgives af de endelige modtagere sammen med bilag, herunder forretningsplaner, og tidligere årsregnskaber, hvis det er relevant
viii)
tjeklister og rapporter fra de organer, der gennemfører det finansielle instrument, hvis de findes
ix)
erklæringer, der er foretaget i forbindelse med de minimis-støtte, hvis det er relevant
x)
aftaler, der er undertegnet i forbindelse med støtten fra det finansielle instrument, herunder til egenkapital, lån, garantier eller andre former for investeringer, der er ydet til de endelige modtagere
xi)
dokumentation for, at den støtte, der er givet via det finansielle instrument, blev anvendt til det tiltænkte formål
xii)
fortegnelser over de finansielle strømme mellem forvaltningsmyndigheden og det finansielle instrument, og inden for det finansielle instrument på alle niveauer, helt ned til de endelige modtagere, og i forbindelse med garantier bevis for, at underliggende lån blev udbetalt
xiii)
særskilte fortegnelser eller regnskabskoder for programbidrag betalt af eller garantier afsat af det finansielle instrument til den endelige modtager.
2. For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter under EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, sikrer revisionsmyndighederne, at finansielle instrumenter revideres i hele programmeringsperioden indtil afslutningen både inden for rammerne af systemrevisioner og revisioner af operationer, jf. artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
For operationer, der omfatter støtte fra programmer til finansielle instrumenter under ELFUL, sikrer revisionsorganerne, at finansielle instrumenter revideres i hele programmeringsperioden indtil afslutningen både inden for rammerne af systemrevisioner og revisioner af operationer, jf. artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (4).
3. Hvis finansielle instrumenter gennemføres af EIB i henhold til artikel 38, stk. 4, litra b), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013:
a)
bemyndiger forvaltningsmyndigheden en virksomhed, der skal operere inden for en fælles ramme fastsat af Kommissionen til at foretage verificeringer på stedet, jf. artikel 125, stk. 5, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
bemyndiger revisionsmyndigheden en virksomhed, der skal operere inden for en fælles ramme fastsat af Kommissionen til at foretage revision af operationen.
Revisionsmyndigheden baserer sin revisionserklæring på oplysningerne fra den bemyndigede virksomhed.
4. Hvis Kommissionen ikke har fastsat en fælles ramme, jf. stk. 3, forelægger forvaltningsmyndigheden sin foreslåede metode til gennemførelse af verificering på stedet, og revisionsmyndigheden forelægger sin foreslåede metode til revision med henblik på at indhente Kommissionens samtykke.
Artikel 10
Regler om tilbagetrækning af betalinger til finansielle instrumenter og mulige konsekvenstilpasninger i forbindelse med betalingsanmodninger
(Artikel 41, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Medlemsstater og forvaltningsmyndigheder kan kun tilbagetrække bidrag fra programmer til de finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 1, litra a), og finansielle instrumenter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 1, litra b), og gennemført i overensstemmelse med artikel 38, stk. 4, litra a) og b) i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis bidragene ikke allerede er medtaget i en betalingsanmodning, jf. artikel 41 i nævnte forordning. For så vidt angår finansielle instrumenter, der støttes af EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og EHFF, kan bidrag dog også tilbagetrækkes, hvis den næste betalingsanmodning ændres for at tilbagetrække eller erstatte den tilsvarende udgift.
Artikel 11
System til kapitalisering af de årlige rater vedrørende rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer
(Artikel 42, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kapitaliserede rentegodtgørelser og tilskud til garantigebyrer, jf. artikel 42, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes ved støtteberettigelsesperiodens ophør som de samlede diskonterede betalingsforpligtelser med de formål og inden for de perioder, der er fastsat i nævnte artikel, og i overensstemmelse med bestemmelserne i de relevante finansieringsaftaler.
2. Eventuelle tilbageværende ressourcer på den spærrede konto efter den periode, der er nævnt i artikel 42, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller som følge af uventet afvikling af det finansielle instrument inden periodens ophør skal anvendes i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 45.
Artikel 12
Kriterierne for beregning af forvaltningsomkostninger og -gebyrer på grundlag af resultater
(Artikel 42, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Forvaltningsmyndigheden beregner administrationsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til artikel 42, stk. 1, litra d) i forordning (EU) nr. 1303/2013, på grundlag af følgende resultatbaserede kriterier, jf. artikel 42, stk. 5, i nævnte forordning:
a)
udbetalingen af bidrag fra programmet under ESI-fondene
b)
de midler, der tilbagebetales fra investeringer eller fra frigørelsen af midler afsat til garantiaftaler
c)
kvaliteten af de tiltag, der ledsager investeringen før og efter investeringsbeslutningen for at give den størst mulig virkning
d)
det finansielle instruments bidrag til programmets mål og output.
2. Forvaltningsmyndigheden underretter det overvågningsudvalg, der er nedsat i henhold til artikel 47 i forordning (EU) nr. 1303/2013, om bestemmelserne vedrørende den resultatbaserede beregning af afholdte forvaltningsomkostninger eller af det finansielle instruments forvaltningsgebyrer. Overvågningsudvalget modtager årligt rapporter om de forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der er indbetalt i det foregående kalenderår.
Artikel 13
Tærskler for forvaltningsomkostninger og -gebyrer
(Artikel 42, stk. 5 og 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. For et organ, der gennemfører en holdingfond, må de samlede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til artikel 42, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013, ikke overstige summen af:
a)
3 % for de første 12 måneder efter finansieringsaftalens undertegnelse, 1 % for de næste 12 måneder, derefter 0,5 % om året af de programbidrag, der er betalt til holdingfonden, beregnet pro rata temporis fra datoen for den faktiske betaling til holdingfonden indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, tilbagebetalingen til forvaltningsmyndigheden eller datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
b)
0,5 % om året af de programbidrag, holdingfonden har betalt til finansielle formidlere, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for den faktiske betaling fra holdingfonden indtil tilbagebetalingen til holdingfonden, støtteberettigelsesperiodens ophør eller daten for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først.
2. For organer, der gennemfører finansielle instrumenter, der tilvejebringer egenkapital, lån, garantier samt mikrokreditter, herunder i kombination med tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer i overensstemmelse med artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, må forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der kan anmeldes som støtteberettigede udgifter i henhold til nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, litra d), ikke overstige summen af:
a)
et grundvederlag, der beregnes således:
i)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, 2,5 % om året i de første 24 måneder efter undertegnelsen af finansieringsaftalen, derefter 1 % om året af de programbidrag, der er afsat til det finansielle instrument under den relevante finansieringsaftale, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for undertegnelsen af den relevante finansieringsaftale indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, til bidragene betales tilbage til forvaltningsmyndigheden eller til holdingfonden, eller til datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
ii)
for et finansielt instrument i alle andre tilfælde, 0,5 % om året af de programbidrag, der er betalt til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra tidspunktet for den faktiske betaling til det finansielle instrument indtil støtteberettigelsesperiodens ophør, tilbagebetalingen til forvaltningsmyndigheden eller datoen for afvikling, alt efter hvad der indtræffer først
b)
et resultatbaseret vederlag, der beregnes således:
i)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, 2,5 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af egenkapital, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af afskrivninger eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
ii)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer lån, 1 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af lån, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
iii)
for et finansielt instrument, der stiller garantier, op til 1,5 % om året af de programbidrag, der er afsat til udestående garantiaftaler som omhandlet i artikel 42, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013, samt fra genanvendte ressourcer, der kan tilskrives programbidrag, beregnet pro rata temporis fra datoen for forpligtelsen indtil garantikontraktens udløb, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
iv)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, 1,5 % om året af de programbidrag, der er betalt efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, til de endelige modtagere i form af mikrokreditter, samt som midler, der geninvesteres og kan tilskrives programbidrag, som endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra datoen for betaling til den endelige modtager indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller støtteberettigelsesperiodens ophør, alt efter hvad der indtræffer først
v)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer efter artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, 0,5 % af det tilskudsbeløb, der er betalt i henhold til nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, litra a), til fordel for de endelige modtagere.
Bestemmelserne i dette stykke finder anvendelse på et organ, der gennemfører et finansielt instrument, som stiller garantier, selv om det samme organ gennemfører en holdingfond, jf. dog stk. 4.
3. Det samlede beløb for forvaltningsomkostninger og -gebyrer i løbet af den i artikel 65, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 fastsatte støtteberettigelsesperiode må ikke overstige følgende grænser:
a)
for en holdingfond, 7 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til holdingfonden
b)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer aktiekapital, 20 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
c)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer lån, 8 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
d)
for et finansielt instrument, der stiller garantier, 10 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
e)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, 10 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument
f)
for et finansielt instrument, der tilvejebringer tilskud, rentegodtgørelser eller tilskud til garantigebyrer i overensstemmelse med artikel 37, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013, 6 % af det samlede programbidragsbeløb, der er betalt til det finansielle instrument.
4. Hvis det samme organ gennemfører en holdingfond og et finansielt instrument, må hverken de samlede beløb af støtteberettigede forvaltningsomkostninger og -gebyrer i henhold til stk. 1 og 2 eller grænserne i stk. 3 akkumuleres for de samme programbidrag eller de samme midler, der geninvesteres, der kan tilskrives programbidrag.
5. Hvis hovedparten af den kapital, der investeres i finansielle formidlere, der tilvejebringer egenkapital, er tilvejebragt af private investorer eller offentlige investorer, der arbejder i henhold til det markedsøkonomiske princip, og programbidraget ydes på lige vilkår med de private investorer, skal forvaltningsomkostningerne og -gebyrerne være i overensstemmelse med markedsøkonomiske vilkår og må ikke overstige dem, der betales af de private investorer.
6. De tærskler, der er fastsat i stk. 1, 2 og 3, kan overskrides, hvis de opkræves af et organ, der gennemfører det finansielle instrument, herunder eventuelt, hvis det gennemfører holdingfonden, der er blevet udvalgt gennem et udbud i overensstemmelse med de gældende regler, og udbuddet påviste et behov for højere forvaltningsomkostninger og -gebyrer.
Artikel 14
Godtgørelse af kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer for egenkapitalbaserede instrumenter og mikrokreditter
(Artikel 42, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal godtgøres som støtteberettigede udgifter i overensstemmelse med artikel 42, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes ved støtteberettigelsesperiodens ophør som de samlede diskonterede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteberettigelsesperioden for den periode, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, og i overensstemmelse med de relevante finansieringsaftaler.
2. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteberettigelsesperioden for et finansielt instrument, der tilvejebringer mikrokreditter, må ikke overstige 1 % om året af de programbidrag, der er udbetalt til de endelige modtagere efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, i form af lån, der endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra støtteberettigelsesperiodens ophør indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller den i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, anførte periode, alt efter hvad der indtræffer først.
3. Kapitaliserede forvaltningsomkostninger og -gebyrer, der skal betales efter støtteperioden for et finansielt instrument, der tilvejebringer egenkapital, må ikke overstige 1,5 % om året af de programbidrag, der er udbetalt til de endelige modtagere efter artikel 42, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 i form af egenkapital, der endnu ikke er betalt tilbage til det finansielle instrument, beregnet pro rata temporis fra støtteberettigelsesperiodens ophør indtil tilbagebetaling af investeringen, inddrivelsesprocedurens afslutning i tilfælde af misligholdelse eller den i nævnte forordnings artikel 42, stk. 2, anførte periode, alt efter hvad der indtræffer først.
4. Eventuelle tilbageværende ressourcer på den spærrede konto efter den periode, der er nævnt i artikel 42, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller som følge af uventet afvikling af det finansielle instrument inden periodens ophør skal anvendes i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 45.
AFDELING III
Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer
Artikel 15
Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Ved anvendelsen af den metode, der er omtalt i artikel 61, stk. 3, første afsnit, litra b) i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregnes operationens diskonterede nettoindtægt ved at trække de diskonterede omkostninger fra den diskonterede indtægt, og eventuelt ved at lægge investeringens restværdi til.
2. En operations diskonterede nettoindtægt beregnes over en specifik referenceperiode for sektoren for den pågældende operation, jf. bilag I. Referenceperioden omfatter gennemførelsesperioden for operationen.
3. Indtægter og udgifter bestemmes ved at anvende den inkrementelle metode på grundlag af en sammenligning af indtægter og udgifter i situationen med den nye investering med indtægterne og udgifterne i en situation uden den nye investering.
Hvis en operation består af et nyt aktiv, er indtægterne og udgifterne den nye investerings indtægter og udgifter.
4. Hvis moms er ikke en støtteberettiget udgift i henhold til artikel 69, stk. 3, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, baseres beregningen af diskonteret nettoindtægt på beløb ekskl. moms.
Artikel 16
Fastsættelse af indtægter
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Med henblik på beregningen af diskonteret nettoindtægt fastsættes indtægterne på følgende grundlag:
a)
Hvis der anvendes brugerafgifter, fastsættes de i overensstemmelse med forureneren betaler-princippet og tager i givet fald hensyn til prisoverkommelighed.
b)
Indtægter omfatter ikke overførsler fra nationale eller regionale budgetter eller nationale offentlige forsikringsordninger.
c)
Hvis en operation tilføjer nye aktiver til at supplere en allerede eksisterende tjenesteydelse eller infrastruktur, tages både bidrag fra nye brugere og yderligere bidrag fra eksisterende brugere af den nye tjenesteydelse eller infrastruktur i betragtning.
Artikel 17
Fastsættelse af udgifter
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Med henblik på beregningen af diskonteret nettoindtægt tages følgende udgifter, der opstår i den i artikel 15, stk. 2, omhandlede referenceperiode i betragtning:
a)
genanskaffelsesomkostninger i forbindelse med udstyr med kort levetid, der sikrer operationens tekniske funktion
b)
faste drifts- og vedligeholdelsesomkostninger såsom personale, vedligeholdelse og reparation, overordnet forvaltning og administration, forsikring
c)
variable driftsomkostninger, herunder vedligeholdelsesomkostninger, såsom forbrug af råmaterialer, energi, andre procesforbrugsvarer, og al vedligeholdelse og reparation, der er nødvendig for at forlænge operationens levetid.
Artikel 18
Investeringens restværdi
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Hvis en operations aktiver har en konstruktionsbestemt driftslevetid, der overstiger referenceperioden i artikel 15, stk. 2, bestemmes deres restværdi ved at beregne nettonutidsværdien af pengestrømme i operationens resterende levetid. Der kan anvendes andre metoder til beregning af restværdien i behørigt begrundede tilfælde.
2. Investeringens restværdi indgår kun i beregningen af diskonteret nettoindtægt fra operationen, hvis indtægterne overstiger de omkostninger, der er omhandlet i artikel 17.
Artikel 19
Diskontering af pengestrømme
(Artikel 61, stk. 3, syvende afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kun pengestrømme, der skal betales eller modtages af operationen, tages i betragtning ved beregningen af udgifter og indtægter. Pengestrømme fastsættes for hvert år, de udbetales eller modtages af operationen i løbet af den i artikel 15, stk. 2, nævnte referenceperiode.
2. Ikkekontante regnskabsposter såsom afskrivning, hensættelser til fremtidige udskiftningsomkostninger og hensættelser til uforudsete udgifter tages ikke med i beregningen.
3. Pengestrømme tilbagediskonteres til nutidsværdi ved hjælp af en finansiel diskonteringssats på 4 % i faste priser som et vejledende benchmark for offentlige investeringer, der medfinansieres af ESI-fondene.
4. Medlemsstaterne kan anvende en anden finansiel diskonteringssats end 4 %, hvis de giver en begrundelse for det benchmark og sikrer, at det anvendes konsekvent på lignende transaktioner i den samme sektor.
5. Andre værdier end 4 % kan begrundes i:
a)
medlemsstatens særlige makroøkonomiske vilkår og de internationale makroøkonomiske tendenser og konjunkturer
b)
arten af investoren eller gennemførelsesstrukturen, såsom offentlig-private partnerskaber
c)
den berørte sektors art.
6. For at fastsætte specifikke finansielle diskonteringssatser anslår medlemsstaterne det gennemsnitlige langsigtede afkast fra en alternativ, risikofri kurv af investeringer, som kan være indenlandsk eller international, og som de finder mest relevant. Oplysninger om de forskellige finansielle diskonteringssatser stilles til rådighed for modtagerne.
AFDELING IV
Definition af de faste takster for indirekte omkostninger og metoder i den forbindelse, der gælder i andre EU-politikker
Artikel 20
Finansiering efter fast takst for indirekte omkostninger på grundlag af forordning (EU) nr. 1290/2013
(Artikel 68, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Indirekte omkostninger kan beregnes ved at anvende en fast takst, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1290/2013, for følgende typer af operationer eller projekter, der udgør en del af operationer:
a)
de operationer, der støttes af EFRU under interventionsområdekode 056, 057 eller 060-065 som anført i tabel 1 i bilag til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014 (5) og gennemføres under en af investeringsprioriteterne i artikel 5, stk. 1, litra a) og b), stk. 2, litra b), stk. 3, litra a) og c), og stk. 4, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1301/2013 (6)
b)
de operationer, der støttes af ESF under interventionsområdekode 04 som anført i tabel 6 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som bidrager til at styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1304/2013
c)
de operationer, der støttes af ELFUL i overensstemmelse med artikel 17, 26 eller 35 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som bidrager til den EU-prioritet, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 5, stk. 1. Hvis operationen er programmeret i overensstemmelse med artikel 17 og 26 i forordning (EU) nr. 1305/2013, tages kun operationer, der gennemføres af en operationel gruppe i det europæiske innovationspartnerskab, der er oprettet i henhold til nævnte forordnings artikel 35, stk. 1, litra c), i betragtning
d)
de operationer, der støttes af EHFF og er programmeret i overensstemmelse med artikel 28, 37 eller artikel 41, stk. 5, i den fremtidige EU-retsakt om betingelserne for finansiel støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020.
Artikel 21
Finansiering efter fast takst for indirekte omkostninger på grundlag af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012
(Artikel 68, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
Indirekte omkostninger kan beregnes ved at anvende den faste takst, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 124, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7), for følgende typer af operationer eller projekter, der udgør en del af operationer:
a)
de operationer, der støttes af EFRU under interventionsområdekode 085, 086 eller 087 i tabel 1 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som gennemføres under en af de investeringsprioriteter, der er fastsat i artikel 5, nr. 5), litra a), og artikel 5, nr. 6), litra d), i forordning (EU) nr. 1301/2013
b)
de operationer, der støttes af ESF under interventionsområdekode 01 som anført i tabel 6 i bilag til gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2014, og som bidrager til at støtte overgangen til en klimaresistent, ressourceeffektiv og miljømæssigt bæredygtig økonomi i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1304/2013
c)
de operationer, der støttes af ELFUL i overensstemmelse med artikel 17 og 25 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og som bidrager til den EU-prioritet, der er fastsat i nævnte forordnings artikel 5, nr. 4) eller 5)
d)
de operationer, der støttes af EHFF og er programmeret i overensstemmelse med artikel 36, artikel 38, artikel 39, stk. 1, artikel 46, stk. 1, litra e) og i), artikel 54 og artikel 79c, stk. 1, litra b), i den fremtidige EU-retsakt, der fastsætter betingelserne for den finansielle støtte til hav- og fiskeripolitikken for programmeringsperioden 2014-2020.
KAPITEL III
SUPPLERENDE REGLER TIL TREDJE DEL I FORORDNING (EU) Nr. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ EFRU OG SAMHØRIGHEDSFONDEN FOR SÅ VIDT ANGÅR DEN METODE, DER SKAL ANVENDES TIL AT UDFØRE KVALITETSKONTROL AF STORE PROJEKTER
Artikel 22
Krav til uafhængige eksperter, der udfører kvalitetskontrol
(Artikel 101, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Den kvalitetskontrol af store projekter, der er omhandlet i artikel 101, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1303/2013, udføres af uafhængige eksperter, der:
a)
har væsentlig teknisk erfaring med alle faser i projektforløbet
b)
har bred international erfaring med de pågældende investeringssektorer
c)
har væsentlig ekspertise inden for analyse og evaluering af socioøkonomiske fordele
d)
har væsentlig viden om og erfaring med relevant EU-ret, -politikker og -procedurer.
e)
er uafhængige af alle myndigheder, der direkte eller indirekte er involveret i godkendelse, gennemførelse eller drift af det store projekt
f)
ikke har nogen interessekonflikt på et hvilket som helst niveau i forbindelse med det store projekt
g)
ikke har nogen kommerciel interesse i forbindelse med det store projekt
h)
har de nødvendige sprogkundskaber.
2. Hvis en medlemsstat ønsker at bemyndige andre uafhængige eksperter end dem, der støttes med teknisk bistand på Kommissionens initiativ i overensstemmelse med artikel 58 i forordning (EU) nr. 1303/2013, skal den i overensstemmelse med artikel 101, stk. 3, indgive en anmodning om Kommissionens godkendelse. Godkendelsen baseres på dokumentation, der viser, at eksperterne opfylder de i denne artikels stk. 1 fastsatte krav.
Kommissionen underretter inden tre måneder fra indgivelsen af anmodningen medlemsstaten om, hvorvidt Kommissionen godkender forslaget vedrørende de uafhængige eksperter.
Artikel 23
Kvalitetskontrol af store projekter
(Artikel 101, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De uafhængige eksperter foretager deres vurdering på grundlag af de oplysninger, der er nævnt i artikel 101, stk. 1, litra a)-i), i forordning (EU) nr. 1303/2013. De uafhængige eksperter kan anmode om yderligere oplysninger i forbindelse med disse oplysninger, som de anser for nødvendige for kvalitetskontrollen.
Medlemsstaten og de uafhængige eksperter kan aftale, at dette arbejde suppleres med besøg på stedet.
De uafhængige eksperter kan efter aftale med medlemsstaterne rådføre sig med Kommissionen om relevante statsstøttespørgsmål i forbindelse med vurderingen.
2. Med henblik på kvalitetskontrollen træffer de uafhængige eksperter følgende foranstaltninger:
a)
De uafhængige eksperter kontrollerer, at operationen er et stort projekt som defineret i artikel 100 i forordning (EU) nr. 1303/2013, at det store projekt er ikke en fuldført operation som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 14), og artikel 65, stk. 6, og at det store projekt er medtaget i det relevante operationelle program.
b)
De uafhængige eksperter kontrollerer, at oplysningerne i henhold til artikel 101, stk. 1, litra a)-i), i forordning (EU) nr. 1303/2013, der er forelagt i det format, der er omhandlet i artikel 101, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013, er fuldstændige, sammenhængende og nøjagtige.
c)
De uafhængige eksperter vurderer kvaliteten af det store projekt på grundlag af de kriterier, der er fastsat i bilag II til denne forordning.
d)
De uafhængige eksperter udarbejder en rapport om den uafhængige kvalitetskontrol (i det følgende benævnt »kvalitetskontrolrapporten«) i det format, der er fastsat i artikel 102, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013. I kvalitetskontrolrapporten formulerer og begrunder de uafhængige eksperter deres udtalelser på en utvetydig måde for de elementer, der er omhandlet i dette stykke.
3. Et stort projekt bedømmes positivt ved kvalitetskontrollen som defineret i artikel 102, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis de uafhængige eksperter konkluderer, at alle de i nærværende forordnings bilag II anførte kriterier er opfyldt.
KAPITEL IV
SUPPLERENDE REGLER TIL FJERDE DEL I FORORDNING (EU) Nr. 1303/2013, DER FINDER ANVENDELSE PÅ EFRU, ESF, SAMHØRIGHEDSFONDEN OG EHFF
AFDELING I
Data, der skal registreres og lagres i elektronisk form
Artikel 24
Data, der skal registreres og lagres i elektronisk form
(Artikel 125, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Oplysningerne om de data, der skal registreres og lagres i elektronisk form for hver operation i det overvågningssystem, der er etableret i overensstemmelse med artikel 125, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013, er fastsat i bilag III til nærværende forordning.
2. Der registreres og opbevares data for hver operation, herunder data om individuelle deltagere, hvor det er relevant, med henblik på at kunne aggregere dem, når det er nødvendigt for overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, kontrol og revision. De skal også muliggøre aggregering af sådanne data for hele programmeringsperioden. I forbindelse med ESF registreres og lagres dataene på en måde, der gør det muligt for forvaltningsmyndighederne at varetage opgaverne i forbindelse med overvågning og evaluering i overensstemmelse med kravene i artikel 56 i forordning (EU) nr. 1303/2013 samt artikel 5 og artikel 19 i forordning (EU) nr. 1304/2013 og bilag I og II hertil.
3. Hvis en operation støttes af mere end ét operationelt program, én prioritet eller fond eller under mere end én regionskategori, skal de i felt 23-113 i bilag III omhandlede oplysninger registreres på en måde, der gør det muligt at finde dataene opdelt efter operationelt program, prioritet, fond eller regionskategori. Det skal også være muligt at finde de i punkt 31-40 i bilag III omhandlede indikatordata opdelt efter investeringsprioritet og køn, hvis det er relevant.
AFDELING II
Revisionssporet og anvendelsen af data indsamlet under revisioner
Artikel 25
Detaljerede minimumskrav for revisionssporet
(Artikel 125, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. De detaljerede minimumskrav for revisionssporet med hensyn til de posteringer, der skal føres, og den dokumentation, der skal opbevares, er følgende:
a)
Revisionssporet skal gøre det muligt at verificere anvendelsen af de udvælgelseskriterier, overvågningsudvalget har fastsat for det operationelle program.
b)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med tilskud og tilbagebetalingspligtig bistand i henhold til artikel 67, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 at afstemme aggregerede beløb, der er attesteret over for Kommissionen, med de detaljerede regnskaber og bilag hos attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne vedrørende operationer, som medfinansieres under det operationelle program.
c)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med tilskud og tilbagebetalingspligtig bistand i henhold til artikel 67, stk. 1, litra b) og c), og artikel 109 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1304/2013 at afstemme aggregerede beløb, der er attesteret over for Kommissionen, med de detaljerede oplysninger om output eller resultater og bilagene hos attesteringsmyndigheden, forvaltningsmyndigheden, de bemyndigede organer og støttemodtagerne, herunder i givet fald dokumenter om metoden til fastsættelse af standardsatser for enhedsomkostninger og de faste beløb, vedrørende operationer, der medfinansieres under det operationelle program.
d)
Revisionssporet skal i forbindelse med omkostninger, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, litra d), og artikel 68, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, vise og begrunde beregningsmetoden, hvis det er relevant, og det grundlag, på hvilket de faste takster er fastsat, og støtteberettigede direkte omkostninger eller omkostninger, der anmeldes under andre udvalgte kategorier, som den faste takst anvendes på.
e)
Revisionssporet skal gøre det muligt i forbindelse med omkostninger, der er bestemt i overensstemmelse med artikel 68, stk. 1, litra b) og c) i forordning (EU) nr. 1303/2013, artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1304/2013 og artikel 20 i forordning (EU) nr. 1299/2013, at dokumentere de støtteberettigede direkte omkostninger, som den faste takst anvendes på.
f)
Revisionssporet skal gøre det muligt at verificere betalingen af det offentlige bidrag til støttemodtageren.
g)
Revisionssporet indeholder for hver operation, alt efter hvad der er relevant, de tekniske specifikationer og finansieringsplanen, dokumenter vedrørende støttegodkendelsen, dokumenter vedrørende udbudsprocedurer, rapporter fra støttemodtageren og rapporter om udført kontrol og revision.
h)
Revisionssporet skal indeholde oplysninger om forvaltningsverificeringer og revisioner, der er udført på operationen.
i)
Med forbehold af artikel 19, stk. 3, og bilag I og II til forordning (EU) nr. 1304/2013 skal revisionssporet gøre det muligt at afstemme data i forbindelse med outputindikatorer for operationen med mål og indberettede data og resultater for programmet.
j)
For finansielle instrumenter skal revisionssporet omfatte de i denne forordnings artikel 9, stk. 1, litra e), omhandlede bilag.
For de i litra c) og d) omhandlede omkostninger skal revisionssporet gøre det muligt at kontrollere, at den beregningsmetode, forvaltningsmyndigheden har anvendt, overholder artikel 67, stk. 5, og artikel 68, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 14, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1304/2013.
2. Forvaltningsmyndigheden sørger for, at der foreligger en oversigt med navn og adresse på de organer, der opbevarer al den dokumentation, der kræves for at opnå et tilstrækkeligt revisionsspor, der opfylder alle mindstekravene i stk. 1.
Artikel 26
Anvendelsen af data indsamlet under revisioner foretaget af tjenestemænd ved Kommissionen eller bemyndigede kommissionsrepræsentanter
(Artikel 127, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at forhindre uautoriseret offentliggørelse af eller adgang til de data, Kommissionen har indsamlet under sine revisioner.
2. Kommissionen anvender de data, der er indsamlet i løbet af revisionerne, udelukkende med henblik på opfyldelsen af sine forpligtelser i henhold til artikel 75 i forordning (EU) nr. 1303/2013. Den Europæiske Revisionsret og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig har adgang til de indsamlede data.
3. De indsamlede data må ikke uden udtrykkelig tilladelse fra den medlemsstat, der har videregivet dataene, meddeles til andre personer i medlemsstaterne eller EU-institutionerne, end dem, hvis funktioner forudsætter, at de har adgang til dem i overensstemmelse med de gældende regler.
AFDELING III
Anvendelsesområdet for og indholdet af revisioner af operationer og regnskaber samt metodologien for udvælgelsen af stikprøven af operationer
Artikel 27
Revision af operationer
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Der foretages revision af operationer for hvert regnskabsår på et udsnit af operationer, der er udvalgt efter en metode, som er fastlagt eller godkendt af revisionsmyndigheden i overensstemmelse med nærværende forordnings artikel 28.
2. Revision af operationer udføres på grundlag af den dokumentation, der udgøres af revisionssporet, og kontrollerer lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, herunder følgende aspekter:
a)
at operationen blev udvalgt i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne for det operationelle program, ikke var fysisk fuldført eller fuldt ud gennemført, før støttemodtageren indgav ansøgningen om støtte under det operationelle program, er blevet gennemført i overensstemmelse med beslutningen om godkendelse og opfyldte alle betingelser, der gælder på tidspunktet for revisionen vedrørende funktionalitet, anvendelse og mål, der skal nås
b)
at de udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, svarer til regnskabsregistreringerne, og at den påkrævede dokumentation viser et tilstrækkeligt revisionsspor, jf. denne forordnings artikel 25
c)
med hensyn til udgifter, der er anmeldt til Kommissionen og bestemt i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, litra b) og c), og artikel 109 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1304/2013, at output og resultater, der ligger til grund for betalingerne til støttemodtageren, er blevet leveret, at data om deltagere eller øvrig dokumentation vedrørende output og resultater stemmer overens med de oplysninger, der er indgivet til Kommissionen, og at den påkrævede supplerende dokumentation viser et tilstrækkeligt revisionsspor, jf. denne forordnings artikel 25.
Revisionen kontrollerer også, at det offentlige bidrag er udbetalt til støttemodtageren i overensstemmelse med artikel 132, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
3. Revision af operationer omfatter, hvis det er relevant, kontrol på stedet af den fysiske gennemførelse af operationen.
4. Revision af operationer kontrollerer nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tilsvarende udgifter, der er registreret af attesteringsmyndigheden i dens regnskabssystem, og afstemningen af revisionssporet på alle niveauer.
5. Hvis de konstaterede problemer ser ud til at være af systemisk art og derfor indebærer en risiko for andre operationer under det operationelle program, skal revisionsmyndigheden sikre, at der foretages yderligere undersøgelser, herunder eventuelt ekstra revisioner, for at bestemme problemernes omfang, og skal anbefale de nødvendige korrigerende tiltag.
6. Kun udgifter, som er omfattet af en revision, der foretages i henhold til stk. 1, medregnes blandt de reviderede udgifter med henblik på indberetning til Kommissionen om årlig dækning. Med henblik herpå anvendes den model for kontrolrapporten, som er fastsat på grundlag af artikel 127, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 28
Metodologi for udvælgelsen af stikprøven af operationer
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Revisionsmyndigheden udarbejder metoden for udvælgelsen af stikprøven (»stikprøvemetoden«) i overensstemmelse med kravene i denne artikel under hensyntagen til de internationalt anerkendte revisionsstandarder, INTOSAI, IFAC eller IIA.
2. Ud over forklaringerne i revisionsstrategien fører revisionsmyndigheden et register over den dokumentation og det professionelle skøn, der blev anvendt til at fastsætte stikprøvemetoderne, hvori planlægnings-, udvælgelses-, prøvnings- og evalueringsfaserne indgår, med henblik på at godtgøre, at den fastsatte metode er hensigtsmæssig.
3. En stikprøve skal være repræsentativ for den population, som den er udvalgt fra, og gøre det muligt for revisionsmyndigheden at udarbejde en gyldig revisionserklæring i overensstemmelse med artikel 127, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013. Populationen skal omfatte udgifterne fra et operationelt program eller en gruppe af operationelle programmer, der er omfattet af et fælles forvaltnings- og kontrolsystem, der er medtaget i de betalingsanmodninger, der er indgivet til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 131 i forordning (EU) nr. 1303/2013 for et givent regnskabsår. Stikprøven kan udvælges under eller efter regnskabsåret.
4. Med henblik på anvendelsen af artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er en stikprøvemetode statistisk, hvis den sikrer:
i)
vilkårlig udvælgelse af stikprøveelementerne
ii)
anvendelse af sandsynlighedsteori til at evaluere stikprøveresultater, herunder måling og kontrol af stikprøverisikoen og af den planlagte og opnåede præcision.
5. Stikprøvemetoden skal sikre vilkårlig udvælgelse af hver prøveenhed i populationen ved brug af vilkårlige tal, der genereres for hver populationsenhed for at kunne udvælge de enheder, der udgør stikprøven, eller gennem systematisk udvælgelse ved brug af et vilkårligt udgangspunkt og derefter anvende en systematisk regel til at udvælge de ekstra elementer.
6. Stikprøveenheden bestemmes af revisionsmyndigheden ud fra et professionelt skøn. Stikprøveenheden kan være en operation eller et projekt under en operation eller en betalingsanmodning fra en støttemodtager. Oplysninger om typen af den fastsatte stikprøveenhed og om det professionelle skøn i forbindelse hermed medtages i kontrolrapporten.
7. Hvis de samlede udgifter vedrørende en stikprøveenhed i regnskabsåret er et negativt beløb, udelukkes de fra den i stk. 3 omhandlede population og revideres særskilt. Revisionsmyndigheden kan også udtage en stikprøve fra denne særskilte population.
8. Når betingelserne for den proportionale kontrol i henhold til artikel 148, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 er opfyldt, kan revisionsmyndigheden udelukke de i denne artikel nævnte elementer fra den population, der skal udtages prøver af. Hvis den pågældende operation allerede er udvalgt i stikprøven, erstatter revisionsmyndigheden den ved hjælp af en egnet vilkårlig udvælgelse.
9. Alle udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, i stikprøven vil blive underkastet revision.
Hvis de udvalgte stikprøveenheder omfatter en lang række underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer, kan revisionsmyndigheden revidere dem gennem delprøver, hvorved de underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer udvælges ved hjælp af de samme stikprøveparametre, der blev anvendt til at udvælge stikprøveenhederne i hovedstikprøven.
I sådanne tilfælde beregnes stikprøvestørrelserne inden for hver stikprøveenhed, der skal revideres, og må under ingen omstændigheder udgøres af færre end 30 underliggende betalingsanmodninger eller fakturaer for hver stikprøveenhed.
10. Revisionsmyndigheden kan stratificere en population ved at inddele den i delpopulationer, der hver udgør en gruppe af stikprøveenheder, der har lignende karakteristika, navnlig for så vidt angår risiko eller den forventede fejlprocent, eller hvis populationen omfatter operationer, der består af finansielle bidrag fra et operationelt program til finansielle instrumenter eller andre genstande af høj værdi.
11. Revisionsmyndigheden evaluerer systemets pålidelighed som høj, middelstor eller lav under hensyntagen til resultaterne af systemrevisioner for at fastlægge de tekniske parametre for prøveudtagning, således at det kombinerede niveau af den sikkerhed, der opnås gennem systemrevisioner og revisioner af operationer, er høj. For et system, hvis pålidelighed vurderes som høj, bør konfidensniveauet ved udvælgelsen af stikprøver ikke være under 60 %. For et system, hvis pålidelighed vurderes som lav, bør konfidensniveauet ved udvælgelsen af stikprøver ikke være under 90 %. Væsentlighedstærsklen er højst 2 % af de i stk. 3 omhandlede udgifter.
12. Hvis der er opdaget uregelmæssigheder eller en risiko for uregelmæssigheder, afgør revisionsmyndigheden ud fra et professionelt skøn, om det er nødvendigt at revidere en supplerende stikprøve af yderligere operationer eller dele af operationer, der ikke blev revideret i den vilkårlige stikprøve, for at tage højde for de særlige risikofaktorer, der er afdækket.
13. Revisionsmyndigheden analyserer resultaterne af revisionen af den supplerende stikprøve særskilt, drager konklusioner ud fra disse resultater og meddeler dem til Kommissionen i den årlige kontrolrapport. Uregelmæssigheder, der er konstateret i den supplerende stikprøve, medtages ikke i beregningen af den forventede vilkårlige fejlprocent for den vilkårlige stikprøve.
14. På grundlag af resultaterne af revisionerne af operationer med henblik på den revisionsudtalelse og kontrolrapport, der er omhandlet i artikel 127, stk. 5, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, beregner revisionsmyndigheden den samlede fejlprocent, som er summen af de forventede vilkårlige fejl og, hvis det er relevant, systembetingede fejl og ukorrigerede unormale fejl, divideret med populationen.
Artikel 29
Revision af regnskaber
(Artikel 127, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Revision af regnskaber, jf. artikel 137, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, udføres af revisionsmyndigheden for hvert regnskabsår.
2. Revisionen af regnskaberne skal give rimelig sikkerhed for fuldstændigheden, nøjagtigheden og pålideligheden af de beløb, der er anmeldt i regnskaberne.
3. Ved anvendelsen af stk. 1 og 2 tager revisionsmyndigheden navnlig højde for resultaterne af de systemrevisioner, der er foretaget på attesteringsmyndigheden, og resultaterne af revisionerne af operationer.
4. Systemrevisionen omfatter kontrol af pålideligheden af attesteringsmyndighedens regnskabssystem og, baseret på stikprøver, af nøjagtigheden af udgifter i form af tilbagetrukne beløb og inddrevne beløb opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystem.
5. Med henblik på revisionserklæringen kontrollerer revisionsmyndigheden for at konstatere, at regnskaberne giver et retvisende billede, at alle de elementer, der kræves i henhold til artikel 137 i forordning (EU) nr. 1303/2013, er korrekt medtaget i regnskaberne og svarer til de supplerende regnskabsdokumenter, som alle relevante myndigheder eller organer og støttemodtagere fører. På grundlag af de regnskaber, som revisionsmyndigheden modtager fra attesteringsmyndigheden, kontrollerer den særligt, at:
a)
det samlede beløb af støtteberettigede udgifter, der er anmeldt i overensstemmelse med artikel 137, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, stemmer overens med de udgifter og det tilsvarende offentlige bidrag, der er medtaget i betalingsanmodninger, der er indgivet til Kommissionen for de relevante regnskabsår, og, hvis der er forskelle, at der er givet tilstrækkelige forklaringer i regnskaberne for de afstemte beløb
b)
de beløb, der er trukket tilbage og inddrevet i regnskabsåret, de beløb, der skal inddrives ved regnskabsårets udgang, de inddrivelser, der er foretaget i henhold til artikel 71 i forordning (EU) nr. 1303/2013, og de uinddrivelige beløb, der fremgår af regnskaberne, svarer til de beløb, der er opført i attesteringsmyndighedens regnskabssystemer og er baseret på beslutninger, som den ansvarlige forvaltningsmyndighed eller attesteringsmyndighed har truffet
c)
udgifter er udeladt fra regnskaberne i overensstemmelse med artikel 137, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013, hvis det er relevant, og at alle de påkrævede korrektioner er afspejlet i regnskabet for det pågældende regnskabsår
d)
programbidrag, der er udbetalt til finansielle instrumenter og statsstøtteforskud, der er udbetalt til modtagere, underbygges af oplysningerne hos forvaltningsmyndigheden og attesteringsmyndigheden.
De i litra b, c) og d) omhandlede kontroller kan foretages som stikprøvekontrol.
AFDELING IV
Kommissionens finansielle korrektioner i forbindelse med systemmangler
Artikel 30
Kriterier for fastlæggelse af alvorlige mangler ved forvaltnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde
(Artikel 144, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Kommissionen baserer sin vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemernes effektive funktionsmåde på resultaterne af alle tilgængelige systemrevisioner, herunder kontrolprøver, og revisioner af operationer.
Vurderingen omfatter programmets interne kontrolforhold, forvaltningsmyndighedens og attesteringsmyndighedens forvaltnings- og kontrolaktiviteter, forvaltningsmyndighedens og attesteringsmyndighedens overvågning og revisionsmyndighedens kontrolaktiviteter, og den baseres på verificering af overholdelsen af de centrale krav, der er anført i tabel 1 i bilag IV.
Opfyldelsen af disse krav vurderes på grundlag af de kategorier, der er anført i tabel 2 i bilag IV.
2. De vigtigste typer alvorlige mangler ved effektiviteten af forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde er tilfælde, hvor et af de centrale krav, der er nævnt i punkt 2, 4, 5, 13, 15, 16 og 18 i tabel 1 i bilag IV, eller to eller flere af de andre centrale krav i tabel 1 i bilag IV vurderes som tilhørende kategori 3 eller 4 som angivet i tabel 2 i bilag IV.
Artikel 31
Kriterier for anvendelse af faste takster eller ekstrapolerede finansielle korrektioner og kriterier for fastlæggelse af niveauet af den finansielle korrektion
(Artikel 144, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013)
1. Finansielle korrektioner anvendes på et helt eller en del af et operationelt program, hvis Kommissionen identificerer en eller flere alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde.
Uanset første afsnit anvendes der ekstrapolerede finansielle korrektioner på et helt eller en del af et operationelt program, hvis Kommissionen identificerer systembetingede uregelmæssigheder i en repræsentativ stikprøve af operationer, hvilket giver mulighed for en mere præcis kvantificering af risikoen for EU's budget. I sådanne tilfælde ekstrapoleres resultaterne af undersøgelsen af den repræsentative prøve til resten af den population, hvorfra stikprøven blev udtaget, med henblik på fastlæggelse af den finansielle korrektion.
2. Niveauet af den faste korrektion fastsættes under hensyntagen til følgende elementer:
a)
den relative betydning af den eller de alvorlige mangler, der er konstateret i forbindelse med forvaltnings- og kontrolsystemet som helhed
b)
hyppigheden og omfanget af den eller de alvorlige mangler
c)
tabsrisikoen for EU's budget.
3. Under hensyntagen til disse elementer fastsættes den finansielle korrektion som følger:
a)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet er så grundlæggende, hyppige eller udbredte, at de udgør en fuldstændig fejlfunktion i systemet, der drager lovligheden og den formelle rigtighed af alle pågældende udgifter i tvivl, anvendes en fast takst på 100 %.
b)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet er så hyppige eller udbredte, at de udgør en yderst alvorlig fejlfunktion i systemet, der drager lovligheden og den formelle rigtighed af en meget stor del af de pågældende udgifter i tvivl, anvendes en fast takst på 25 %.
c)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet skyldes, at systemet ikke er velfungerende eller fungerer så dårligt eller så sjældent, at lovligheden og den formelle rigtighed af en stor del af de pågældende udgifter drages i tvivl, anvendes en fast takst på 10 %.
d)
Hvis den eller de alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet skyldes, at systemet ikke fungerer konsekvent, så lovligheden og den formelle rigtighed af en væsentlig del af de pågældende udgifter drages i tvivl, anvendes en fast takst på 5 %.
4. Hvis anvendelsen af en i overensstemmelse med stk. 3 fastsat fast takst ville være uforholdsmæssig, nedsættes korrektionssatsen.
5. Hvis den eller de samme alvorlige mangler, der skyldes, at de ansvarlige myndigheder ikke har truffet passende korrigerende foranstaltninger efter anvendelsen af en finansiel korrektion i et regnskabsår, konstateres i et efterfølgende regnskabsår, kan korrektionssatsen, som følge af den eller de vedvarende alvorlige mangler, øges til et niveau, der ikke overstiger den nærmeste højere kategori.
Artikel 32
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 24 anvendes fra den 1. december 2014, for så vidt angår oplysninger om registrerede og lagrede data, der er omhandlet i bilag III, med undtagelse af datafelt 23-40, 71-78 og 91-105. Med hensyn til disse felter i bilag III anvendes artikel 24 fra den 1. juli 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2014.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.