RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 390/2014
af 14. april 2014
om oprettelse af programmet »Europa for Borgerne« for perioden 2014-2020
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 352,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1)
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2)
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union har enhver borger ret til at deltage i Unionens demokratiske liv, og Unionens institutioner bør give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder samt føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet.
(2)
Med Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 - en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« har Unionen og medlemsstaterne som mål at sikre vækst, beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed i det næste årti.
(3)
Objektivt set ligger der en merværdi i at være unionsborger med fastlagte rettigheder, men Unionen sætter ikke altid effektivt fokus på sammenhængen mellem løsningen af en lang række økonomiske og sociale problemer og Unionens politikker. De imponerende resultater med hensyn til fred og stabilitet i Europa, langsigtet bæredygtig vækst, stabile priser, en effektiv beskyttelse af forbrugere og miljøet og fremme af grundlæggende rettigheder har således ikke altid ført til, at borgerne har fornemmelsen af et stærkt tilhørsforhold til Unionen.
(4)
For at bringe Europa tættere på sine borgere og give dem mulighed for at blive involveret fuldt ud i opbygningen af en stadig snævrere Union er der behov for en række forskellige aktioner og samordnede bestræbelser gennem aktiviteter på tværnationalt plan og EU-plan. Det europæiske borgerinitiativ er en enestående mulighed for at lade borgerne deltage direkte i udformningen af EU-lovgivningen (3).
(5)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF (4) indeholdt et handlingsprogram, som har bekræftet behovet for at fremme en løbende dialog med civilsamfundets organisationer og kommunerne og for at støtte borgernes aktive deltagelse.
(6)
Midtvejsrapporten om programmet »Europa for Borgerne (2007-2013)« bekræftede, sammen med en offentlig onlinehøring og efterfølgende møder med høring af interessenterne, at både civilsamfundsorganisationer og de deltagende personer finder et nyt »Europa for Borgerne« program relevant. Det blev også antaget, at programmet bør etableres for at have en indvirkning på organisatorisk plan i relation til kapacitetsopbygning og på personligt plan af hensyn til den øgede interesse for EU-anliggender. Denne forordning bør derfor oprette et »Europa for Borgeren« program for perioden 2014-2020 (programmet).
(7)
Med hensyn til projektets temaer, deres indarbejdelse i en lokal og regional sammenhæng og sammensætningen af interessenter bør der være vigtige synergier med andre EU-programmer, navnlig inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
(8)
Programmet bør dække et bredt spektrum af forskellige aktioner, herunder borgermøder, kontakter og debatter om medborgerskabsspørgsmål, begivenheder på EU-plan, initiativer til at øge opmærksomheden omkring og tilskynde til refleksion over skelsættende øjeblikke i Europas historie, initiativer, der skal gøre europæiske borgere, især unge, bekendte med Unionens historie og funktionsmåden for Unionens institutioner og debatter om europæiske politiske problemstillinger med henblik på at styrke alle aspekter af samfundslivet.
(9)
Europa-Parlamentets beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme og Rådets konklusioner af 9.-10. juni 2011 om erindringen om forbrydelser begået af totalitære regimer i Europa understreger betydningen af at holde minderne om fortiden i live, således at man kan lægge fortiden bag sig og opbygge fremtiden, og fremhæver værdien af Unionens rolle med hensyn til at lette, dele og fremme den fælles erindring om disse forbrydelser. Der bør derfor også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til den eksisterende sammenhæng mellem historiebevidsthed og europæisk identitet.
(10)
En horisontal dimension i programmet bør sikre, at resultaterne nyttiggøres og overføres, således at der skabes en bedre påvirkning og langsigtet bæredygtighed. Til dette formål bør aktiviteterne være koblet op på Unionens politiske dagsorden og kommunikeres på passende vis.
(11)
Opmærksomheden bør i særlig grad rettes mod en afbalanceret integration og deltagelse af borgere og civilsamfundsorganisationer fra alle medlemsstater i tværnationale projekter og aktiviteter under hensyntagen til Unionens flersprogede karakter og nødvendigheden af at inkludere underrepræsenterede grupper.
(12)
De tiltrædende lande, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, på den ene side, og de EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, på den anden side, anerkendes som potentielle deltagere i Unionens programmer i overensstemmelse med de aftaler, som er indgået med dem. Desuden er de oversøiske lande og territorier i henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (5) berettigede til at deltage i programmet.
(13)
Målene om at skabe et velforankret og bæredygtigt demokrati og udvikle et velfungerede civilsamfund bør være fælles for både programmet og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 232/2014 (6). Unionen tilbyder de lande, der er omfattet af det europæiske naboskabsinstrument, en privilegeret forbindelse, der bygger på et gensidigt engagement i fælles værdier og principper.
(14)
Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også omfatte institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
(15)
Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at sikre løbende kontrol med og uafhængig evaluering af programmet med det formål at bane vejen for de ændringer, der er nødvendige, hvis foranstaltningerne skal gennemføres korrekt.
(16)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8).
(17)
Støtte til projekter med stor påvirkning uanset projekternes størrelse bør prioriteres, navnlig projekter, som er knyttet direkte til Unionens politikker, med det formål at deltage i udformningen af Unionens politiske dagsorden. Endvidere bør gennemførelsen af programmet ifølge princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning yderligere forenkles gennem anvendelse af faste beløb, enhedstakster eller enhedsomkostninger.
(18)
For at sikre kontinuitet i den finansieringsstøtte, som programmet skal dække, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(19)
Målene for denne forordning, nemlig at medvirke til borgernes forståelse af Unionen, dens historie og mangfoldighed, styrke europæisk medborgerskab og forbedre forholdene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den tværnationale og multilaterale dimension af programmet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(20)
Der anføres i denne forordning for programmets samlede varighed et finansielt referencegrundlag for programmet, som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (9), uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets budgetmæssige beføjelser som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(21)
Der bør i denne forordning fastsættes overgangsforanstaltninger med henblik på at overvåge aktioner, som indledtes inden den 31. december 2013 i henhold til afgørelse nr. 1904/2006/EF.
(22)
For at sikre, at der opstilles ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser inden for programmets anvendelsesområde og mål. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (10) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1) Ved denne forordning oprettes programmet »Europa for Borgerne« for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020 (programmet).
2) Under den overordnede målsætning om at bringe Unionen tættere på sine borgere er programmets generelle mål følgende:
a)
at medvirke til borgernes forståelse for Unionen, dens historie og mangfoldighed
b)
at fremme europæisk medborgerskab og forbedre vilkårene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab på EU-plan.
Artikel 2
Programmets specifikke mål
Programmet har følgende specifikke mål, som gennemføres via aktioner på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
øget opmærksomhed på historiebevidsthed, Unionens fælles historie og værdier samt Unionens mål, som er at fremme fred, Unionens værdier og befolkningernes velfærd, ved at tilskynde til debat, refleksion og udvikling af netværk
b)
fremme af borgernes demokratiske engagement og aktive medborgerskab på EU-plan ved at udvikle borgernes forståelse af Unionens politiske beslutningsproces og fremme mulighederne for samfundsmæssigt og interkulturelt engagement og frivilligt arbejde på EU-plan.
Artikel 3
Programmets struktur og støttede aktioner
1. Programmet, som fremmer europæisk medborgerskab i overensstemmelse med de generelle mål i artikel 1, stk. 2, struktureres inddeles i følgende to indsatsområder:
a)
»Europæisk historiebevidsthed«
b)
»Demokratisk engagement og aktivt medborgerskab«.
De to indsatsområder suppleres af horisontale aktioner med henblik på at analysere, formidle og bruge projektresultaterne (nyttiggørelsesaktioner).
2. For at nå disse mål skal programmet bl.a. finansiere følgende typer aktioner, som gennemføres på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
Gensidig læring og samarbejdsaktiviteter såsom
-
borgermøder, venskabsbysamarbejde, netværk af venskabsbyer
-
projekter, der gennemføres af tværnationale partnerskaber, herunder forskellige typer af interessenter, som er anført i artikel 6
-
historiebevidsthedsprojekter med en europæisk dimension
-
udvekslinger bl.a. baseret på brug af informations- og kommunikationsteknologier (ikt) og/eller sociale medier.
b)
Strukturel støtte til organisationer såsom
-
organer, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel interesse for Unionen, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 1268/2012
-
»Europa for Borgerne«-kontaktpunkter.
c)
Analytiske aktiviteter på EU-plan såsom
-
undersøgelser med fokus på spørgsmål vedrørende programmets mål.
d)
Bevidstgørelses- og formidlingsaktiviteter, som er udviklet med henblik på at bruge og yderligere nyttiggøre resultaterne af de støttede initiativer og fremhæve god praksis, såsom
-
arrangementer på EU-plan, herunder konferencer, mindehøjtideligheder og prisuddelinger
-
peer reviews, ekspertmøder og seminarer.
3. Initiativer i tilknytning til aktioner, der er anført i stk. 2, er beskrevet i bilaget til denne forordning.
Artikel 4
EU-foranstaltninger
1. EU-foranstaltninger kan gennemføres i form af tilskud eller offentlige kontrakter:
2. EU-tilskud kan ydes i form af driftstilskud eller aktionstilskud.
3. Offentlige kontrakter dækker indkøb af tjenester, som f.eks. til tilrettelæggelse af arrangementer, undersøgelser og forskning, oplysnings- og formidlingsværktøjer, overvågning og evaluering.
Artikel 5
Deltagelse i programmet
Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
medlemsstaterne
b)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende
c)
EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, jf. nævnte aftales bestemmelser.
Artikel 6
Adgang til programmet
Programmet er åbent for alle interessenter, som fremmer europæisk medborgerskab og integration, navnlig lokale og regionale myndigheder og organisationer, venskabskomitéer, forskningsinstitutter for offentlig europæisk politik (tænketanke), civilsamfundets organisationer (herunder sammenslutninger af efterladte) samt kultur-, ungdoms-, uddannelses- og forskningsorganisationer.
Artikel 7
Samarbejde med internationale organisationer
Programmet kan støtte fælles aktiviteter med relevante internationale organisationer, f.eks. Europarådet og UNESCO, på de områder, det omfatter, på grundlag af fælles bidrag og i overensstemmelse med finansforordningen.
Artikel 8
Gennemførelse af programmet
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. For at gennemføre programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer i form af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 9, stk. 2. Arbejdsprogrammerne fastlægger de fulgte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. De årlige arbejdsprogrammer indeholder endvidere en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de dertil svarende finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De årlige arbejdsprogrammer skal for tilskuddenes vedkommende omfatte prioriteterne, de vigtigste evalueringskriterier og den højeste medfinansieringssats.
Artikel 9
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 10
Høring af interessenter
Kommissionen fører en løbende dialog med programmets tilskudsmodtagere samt relevante partnere og eksperter.
Artikel 11
Sammenhæng med andre EU-instrumenter
Kommissionen sikrer sammenhæng og komplementaritet mellem programmet og instrumenter inden for andre EU-aktionsområder, navnlig almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
Artikel 12
Budget
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af programmet fastsættes til 185 468 000 EUR for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den finansielle ramme.
3. Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også bidrage proportionelt til institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (11) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt, der er finansieret inden for rammerne af programmet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 indeholder samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og undersøgelse i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 14
Kommunikation
Kommissionen giver medlemsstaterne oplysninger om de projekter, der har modtaget EU-midler, ved at sende afgørelserne om udvælgelse til dem inden for to uger efter deres vedtagelse.
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at programmet løbende overvåges i forhold til målene ved hjælp af resultatrelaterede indikatorer. Resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen anvendes i forbindelse med programmets gennemførelse. Overvågningen omfatter navnlig udarbejdelse af de rapporter, der er nævnt i stk. 4, litra a) og c).
Hvis det er relevant, opdeles indikatorerne efter køn og alder.
2. Hvad angår de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, måles fremskridtene i forhold til de indikatorer, der fastlægges i bilaget til denne forordning.
3. Kommissionen sikrer, at der iværksættes regelmæssige uafhængige eksterne evalueringer af programmet og aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet.
4. Kommissionen forelægger følgende for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:
a)
en midtvejsevalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse senest den 31. december 2017
b)
en meddelelse om fortsættelsen af programmet senest den 31. december 2018
c)
en efterfølgende evalueringsrapport senest den 1. juli 2023.
Artikel 16
Overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1904/2006/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Aktioner, der er indledt inden den 31. december 2013 på grundlag af afgørelse nr. 1904/2006/EF, forvaltes fortsat efter denne afgørelse, indtil de er fuldført.
I overensstemmelse med artikel 21 i finansforordningen kan der stilles bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter hidrørende fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb i medfør af afgørelse nr. 1904/2006/EF til rådighed for programmet.
Artikel 17
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.
NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.