KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1275/2013
af 6. december 2013
om ændring af bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for arsen, cadmium, bly, nitrit, flygtig sennepsolie og skadelige botaniske urenheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (1), særlig artikel 8, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2002/32/EF er det forbudt at anvende produkter bestemt til foder med et indhold af uønskede stoffer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, der er fastsat i samme direktivs bilag I.
(2)
Visse formuleringer af tilskudsfoder med særlige ernæringsformål, som er til frigivelse over lang tid, og som har en høj koncentration af sporstoffer, vil uvægerligt indeholde arsen, cadmium eller bly i koncentrationer, der overstiger de maksimalgrænseværdier, som er fastsat for indholdet af disse tungmetaller i tilskudsfoder. Højere grænseværdier for disse tungmetaller i formuleringer til frigivelse over lang tid er imidlertid ikke forbundet med en risiko for menneskers eller dyrs sundhed eller miljøet, idet dyrenes eksponering for tungmetallerne ved brug af disse formuleringer til frigivelse over lang tid er væsentligt lavere end for andet tilskudsfoder, der indeholder sporstoffer. Der bør derfor fastsættes højere grænseværdier for de pågældende tungmetaller til sådanne formuleringer til frigivelse over lang tid, som indeholder høje koncentrationer af sporstoffer.
(3)
Der er fremlagt oplysninger, som viser, at indholdet af arsen i fodertilsætningsstoffet jern(II)carbonat efter skift af produktionsområde i visse tilfælde overstiger den nuværende grænseværdi. For at sikre forsyningen af jern(II)carbonat på det europæiske marked bør grænseværdien for indholdet af arsen i jern(II)carbonat hæves. Denne stigning har ingen negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, da grænseværdien for arsen i tilskudsfoder og fuldfoder forbliver uændret.
(4)
EU-referencelaboratoriet for tungmetaller i foderstoffer og fødevarer (EURL-HM) påpegede for nylig, at resultaterne af analyser af bly i kaolinler og i foder indeholdende kaolinler varierer i betydelig grad, alt efter hvilken af de nuværende ekstraktionsmetoder der benyttes (2). Der er ikke tidligere blevet konstateret væsentlige forskelle med hensyn til indholdet af tungmetaller i mineralsk foder ved anvendelse af forskellige ekstraktionsmetoder (3). Maksimumsindholdet af tungmetaller i foder henviser til »en analytisk bestemmelse af blyindholdet, hvor ekstraktion foretages i salpetersyre (5 % w/w) i 30 minutter ved kogepunktet«. Det bør derfor fastsættes, at denne ekstraktionsmetode skal anvendes til bestemmelse af bly i kaolinler.
(5)
Hvad angår nitrit gælder der ikke p.t. nogen grænseværdi for produkter og biprodukter af sukkerroer og sukkerrør eller fra fremstilling af stivelse. På baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden bør det samme være tilfældet for produkter og biprodukter fra fremstilling af alkoholholdige drikkevarer.
(6)
Grænseværdien for indholdet af flygtig sennepsolie i Camelina sativa og afledte produkter bør på baggrund af udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden være den samme som grænseværdien for indholdet i rapskager.
(7)
Brassica-arterne er opført under skadelige botaniske urenheder på grund af deres høje indhold af flygtig sennepsolie (udtrykt som allylisothiocyanat). Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) konkluderede i sin udtalelse om glucosinolater (allylisothiocyanat) som uønskede stoffer i foder (4), at skadelige virkninger hos dyr generelt har været forbundet med den samlede mængde glucosinolater i føden. Hvis man måler det samlede indhold af glucosinolater, ville der også blive påvist urenheder, der skyldes tilstedeværelsen af produkter af Brassica juncea ssp., Brassica nigra og Brassica carinata. Det er derfor hensigtsmæssigt at lade produkter, bortset fra frø, af disse arter udgå af bilag I, del VI, om skadelige botaniske urenheder samt at fastsætte den samme grænseværdi for indholdet af flygtig sennepsolie i fodermidler fremstillet af disse Brassica-arter som grænseværdien for indholdet i rapskager.
(8)
Fodermidler bør benævnes som i Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler (5).
(9)
Direktiv 2002/32/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(10)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I til direktiv 2002/32/EF ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 2013.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1275/2013
ze dne 6. prosince 2013,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální obsahy arsenu, kadmia, olova, dusitanů, hořčičného oleje těkavého a škodlivých botanických nečistot
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice.
(2)
Některé přípravky doplňkových krmiv na dlouhodobé podávání s vysokou koncentrací stopových prvků určené ke zvláštním účelům výživy nevyhnutelně obsahují množství arsenu, kadmia nebo olova, která překračují maximální obsahy stanovené pro tyto těžké kovy v doplňkových krmivech. Vyšší maximální obsahy těchto těžkých kovů v přípravcích na dlouhodobé podávání však nepředstavují riziko pro zdraví zvířat nebo lidí ani pro životní prostředí, neboť úroveň expozice zvířat uvedeným těžkým kovům při používání těchto specifických přípravků na dlouhodobé podávání je výrazně nižší než v případě ostatních doplňkových krmiv s obsahem stopových prvků. Je proto vhodné stanovit vyšší maximální obsahy uvedených těžkých kovů přípustné v takových přípravcích na dlouhodobé podávání s vysokými obsahy stopových prvků.
(3)
Byly předloženy údaje, z nichž vyplývá, že obsah arsenu v doplňkové látce uhličitan železnatý po změně místa výroby v určitých případech překračuje současný maximální obsah. V zájmu zajištění dodávek uhličitanu železnatého na evropský trh je vhodné maximální obsah arsenu v uhličitanu železnatém zvýšit. Toto zvýšení nebude mít nepříznivý dopad na zdraví zvířat a lidí ani na životní prostředí, neboť stanovený maximální obsah arsenu v doplňkových krmivech a kompletních krmivech zůstává beze změny.
(4)
Referenční laboratoř Evropské unie pro těžké kovy v potravinách a krmivech nedávno zjistila významný rozdíl mezi analytickými výsledky získanými použitím různých metod extrakce, které se v současnosti uplatňují ke stanovení olova v kaolinitu a v krmivech obsahujících kaolinit (2). Předtím při použití různých metod extrakce žádné významné rozdíly mezi obsahy těžkých kovů v minerálních krmivech zjištěny nebyly (3). Maximální obsahy těžkých kovů v krmivech se vztahují „k analytickému stanovení olova, přičemž extrakce se provádí vroucí kyselinou dusičnou (5 % w/w) po dobu 30 minut“. Proto je vhodné umožnit používání uvedené metody extrakce pro stanovení olova v kaolinitu.
(5)
Pokud jde o dusitany, v případě výrobků a vedlejších výrobků z cukrové řepy a cukrové třtiny a z výroby škrobu se v současnosti neuplatňuje žádný maximální obsah. S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků by totéž mělo platit pro výrobky a vedlejší výrobky z výroby alkoholických nápojů.
(6)
S ohledem na vývoj vědeckých a technických poznatků je vhodné stanovit maximální obsah pro hořčičný olej těkavý v Camelina sativa a produktech z ní získaných na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(7)
Druhy Brassica byly uvedené mezi škodlivými botanickými nečistotami kvůli vysokému obsahu hořčičného oleje těkavého (vyjádřeného jako allylisothiokyanáty). Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) došel ve svém stanovisku ohledně glukosinolátů (allylisothiokyanáty) jakožto nežádoucích látek v krmivech (4) k závěru, že nepříznivé účinky na zvířata všeobecně souvisí s celkovým množstvím glukosinolátů v potravě. Při měření celkového množství glukosinolátů by se zjistily i nečistoty způsobené přítomností výrobků z Brassica juncea ssp., Brassica nigra a Brassica carinata. Je proto vhodné vypustit výrobky z těchto druhů, s výjimkou semen, z oddílu VI přílohy I o škodlivých botanických nečistotách a pro krmné suroviny získané z těchto druhů Brassica stanovit maximální obsah hořčičného oleje těkavého na stejnou úroveň jako maximální obsah u řepkových pokrutin.
(8)
Je vhodné použít označení pro krmné suroviny, jak stanoví nařízení Komise (EU) č. 68/2013 ze dne 16. ledna 2013 o katalogu pro krmné suroviny (5).
(9)
Směrnice 2002/32/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. prosince 2013.