RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 135/2014
af 11. februar 2014
om ophævelse af antidumpingtolden på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 6, og artikel 11, stk. 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1331/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 49,1 %.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. august 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af AlzChem AG (»ansøgeren«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af dicyandiamid.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 15. november 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelsen
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2011 til den 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Efter den endelige fremlæggelse fremførte ansøgeren, at den betragtede periode burde være startet i 2008, da en start i 2009 ville medføre ikke repræsentative resultater. Det bør for det første bemærkes, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser ved fastlæggelsen af den periode, der skal tages i betragtning med henblik på at kontrollere skade. For det andet har ansøgeren fremsat denne påstand på et for sent tidspunkt til, at denne periode kan ændres. Den betragtede periode blev offentliggjort tidligt i processen, men ansøgeren har ikke gjort indsigelse mod den. Perioden kan af praktiske årsager ikke ændres på et så sent tidspunkt i processen, fordi en ændring på grundlag af de indhentede oplysninger ville være imod en upartisk undersøgelse. Påstanden blev derfor afvist.
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i det pågældende land, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
12 kendte eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Da kun en eksporterende producent fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår importørerne blev ca. 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af dicyandiamid i Unionen identificeret; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra EU-producenten, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forbundne importører og en bruger i Unionen.
(12)
Der blev modtaget yderligere indlæg fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere og tre brugere i Unionen.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producent:
-
AlzChem Trostberg AG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina
c)
ikke forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen:
-
Helm AG, Hamborg, Tyskland
d)
EU-bruger:
-
Merck Santé S.A.S, Lyon, Frankrig.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (»DCD«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00. Den fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) og opstår efter flere produktionstrin. Der er tale om et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit.
(15)
DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, til forskellige industriformål - vand, papir og papirmasse, tekstil og læder - og i en række epoxyanvendelser. DCD er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN-kæden) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater.
(16)
Størstedelen af den DCD, der sælges på EU-markedet, er en standardvare. Kun en begrænset mængde har en mindre partikelstørrelse (det såkaldte mikro-DCD). Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent fremlagde kun oplysninger om standardvaren.
2.2. Samme vare
(17)
Én bruger stillede spørgsmål ved, om DCD fra Unionen og DCD fra Kina var samme vare, idet den standardtype DCD, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, angiveligt er af højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Denne bruger hævdede især, at vandindholdet i kinesisk DCD er væsentligt højere og mere volatilt i sammenligning med vandindholdet i DCD fremstillet i Unionen. Desuden har DCD fremstillet i Kina også et højere indhold af urenheder.
(18)
Som i den oprindelige undersøgelse viste denne undersøgelse imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og den pågældende vare, som blev anset for at være samme vare og have samme slutbrugere.
(19)
En anden bruger gjorde gældende, at mikro-DCD bør udelukkes fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger på grund af de påståede forskelle i fysiske egenskaber, endelige anvendelsesformål og priserne på standard-DCD.
(20)
Undersøgelsen viste imidlertid, at begge varetyper har de samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber. Den yderligere forarbejdning af standard-DCD med henblik på at producere mikro-DCD indebærer en simpel fysisk proces (formaling), men ikke nogen kemisk forarbejdning. Dertil kommer, at selv om priserne på mikro-DCD er højere end for standard-DCD, har begge typer de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og er normalt indbyrdes udskiftelige.
(21)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenten, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(23)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da kun én virksomhed samarbejdede. Denne virksomhed tegnede sig for mere end 35 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. Denne virksomhed eksporterede ikke i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og samarbejdede derfor ikke i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.2. Dumpingimport i NUP
3.2.1. Referenceland
(24)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(25)
I mangel af produktion af den pågældende vare uden for Den Europæiske Union og Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde til hensigt at basere den normale værdi på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, ligesom det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse.
(26)
Den samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. Men EU-erhvervsgrenens salg på hjemmemarkedet var tabsgivende, selv om det var tæt på breakeven. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste. SA & G samt fortjeneste blev fastsat efter samme metode som i den oprindelige undersøgelse. I henhold til artikel 11, stk. 9, blev EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, den manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Disse justeringer blev ligeledes foretaget i den oprindelige undersøgelse.
3.2.2. Eksportpris
(27)
For den samarbejdsvillige eksporterende producents vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.2.4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(31)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping, men betydeligt lavere end den grad af dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
3.3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(32)
Ud over konstateringen af dumping i NUP undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: den samlede produktionskapacitet og samlede uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
(33)
Det skal i den forbindelse nævnes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for mere end 30 % af den samlede produktionskapacitet i Kina i NUP.
3.3.2. De kinesiske producenters produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(34)
Da der foreligger meget få offentlige oplysninger om den kinesiske DCD-industri, er konklusionerne med hensyn til uudnyttet kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige producent, og som blev krydstjekket der, hvor det var muligt, i forhold til offentligt tilgængelige oplysninger.
(35)
På dette grundlag kan det antages, at den samlede installerede kapacitet i Kina steg mellem 2007 og 2012. Den faktiske produktion i undersøgelsesperioden var dog begrænset til 80 000 ton, hvilket viser, at der muligvis findes en vis uudnyttet kapacitet. Den kinesiske installerede kapacitet i NUP svarer til mere end den globale efterspørgsel efter DCD, og den uudnyttede kapacitet svarer muligvis til mere end Unionens samlede forbrug i NUP, samtidig med at det indenlandske kinesiske forbrug i NUP kun udgjorde 40 000 ton, dvs. halvdelen af den faktiske kinesiske produktion.
(36)
I forbindelse med den uudnyttede kapacitet viser de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, at den eneste samarbejdsvillige producent, der tegnede sig for mere end 20 % af den samlede installerede kapacitet i Kina i 2012, allerede har fået en godkendelse til at udvide sin kapacitet med 50 % i 2014. Det forventes, at denne nye kapacitet bl.a. vil gavne denne producents egen produktionsproces yderligere (bunden anvendelse af DCD) og hjemmemarkedet i Kina, som i NUP absorberede ca. halvdelen af DCD-produktionen hos den eneste samarbejdsvillige producent. Det fremgik af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige producent, at fremtidige investeringer i kapaciteten vil blive anvendt til bl.a. at forsyne det kinesiske hjemmemarked, der er stort og hurtigt voksende.
(37)
Kina er således i stand til at producere store mængder til eksport, navnlig da der ikke er tegn på, at hjemmemarkedet kan aftage hele den overskydende kapacitet.
3.3.3. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(38)
Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger faldt importmængden fra Kina drastisk, da foranstaltningerne blev indført i 2007, og den begyndte at stige lidt igen mellem 2009 og udgangen af NUP, men nåede aldrig niveauet for 2007. Dette afspejles også i den kinesiske imports markedsandel, som faldt fra 40-45 % i 2007 til 10-15 % i 2009, og som igen nåede et niveau på 15-20 % ved udgangen af NUP på trods af stigningen i de kinesiske priser med 73 %.
3.3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
EU-markedet er et relativt stort marked, som udgør ca. 18 % af DCD-forbruget på verdensplan, men det er ikke nødvendigvis det mest attraktive eller det eneste attraktive marked med hensyn til salgssegmenter og -priser (jf. betragtning 74). Faktisk viser de oplysninger, der er til rådighed, at de kinesiske producenter forventer en stigende efterspørgsel fra medicinalindustrien, f.eks. i Indien, der anvender DCD som en råvare i fremstillingen af diabetesmedicin (metformin). Derfor vil denne nye efterspørgsel eventuelt kunne absorbere en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina. Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at EU-markedet ikke er det eneste marked, som har en tiltrækningskraft for de kinesiske eksportører.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(40)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP. I betragtning af den fortsatte dumping, at EU-markedet er et stort marked, som tidligere var ret attraktivt for de kinesiske eksportører, og den uudnyttede kapacitet i Kina, som er større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal dog bemærkes, at det nuværende dumpingniveau er betydeligt lavere end det niveau, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
4. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
4.1. Indledende bemærkning
(41)
De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(42)
Produktion hos EU-producenten AlzChem AG udgør 100 % af den EU-fremstillede DCD. AlzChem AG anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens ikke bundne salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat, der blev krydstjekket med andre statistiske kilder. I løbet af den betragtede periode udviklede det sig som følger:
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
EU-forbrug (ton)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Bortset fra forbruget på det frie marked som nævnt ovenfor, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse af DCD i den betragtede periode lå på mellem 10 % og 20 % af EU-produktionen og udviklede sig som følger:
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Bunden anvendelse - Indeks (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Import til Unionen fra Kina
(45)
Da kun en eksportør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev det konstateret, at Eurostats data var den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Eurostats data henviser til EU-27 og blev krydstjekket med andre kilder, såsom kinesiske eksportstatistikker, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra en samarbejdsvillig importør/bruger.
(46)
Leverancer af DCD fra Kina blev importeret under to toldordninger. Under den normale ordning skulle både den normale toldtarif og antidumpingtolden betales. Under ordningen for aktiv forædling skulle ingen af disse toldafgifter betales, fordi det materiale, der anvendes til fremstillingen af forarbejdede produkter, blev eksporteret uden for Unionen. Som det fremgår af nedenstående tabel, dækkede ordningen for aktiv forædling ca. to tredjedele af importen i NUP.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(47)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2007 faldt mængden af den kinesiske import betydeligt. Den samlede markedsandel var på ca. 15 % til 20 % i NUP. Uanset dette svingede importmængden under den normale toldordning med oprindelse i Kina i den betragtede periode, mens den kinesiske import, der blev indført under proceduren for aktiv forædling, mere end fordobledes. Hvis man tager begge ordninger i betragtning, steg importmængden i denne periode, men forblev langt under de niveauer, der blev set før indførelsen af foranstaltningerne (over 6 000 ton).
Tabel 3
Importen fra Kina
2009
2010
2011
NUP
Importmængde - under normal ordning (ton)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009 = 100)
100
142
202
83
Markedsandel
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Gennemsnitlig importpris - under normal ordning (EUR/ton)
1 218
1 267
1 826
2 101
Gennemsnitlig importpris - under proceduren for aktiv forædling (EUR/ton)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importmængde - under proceduren for aktiv forædling (ton)
676
984
654
1 467
Indeks (2009 = 100)
100
146
97
217
Markedsandel - for alle ordninger
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Pris
(48)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, steg priserne på importen fra Kina i den betragtede periode betragteligt.
(49)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at prisudviklingen ikke kan forklares ved udviklingen i priserne på de vigtigste omkostningsfaktorer, dvs. omkostninger til råvarer og energi. EU-erhvervsgrenen forelagde imidlertid ingen alternative forklaringer eller afgørende beviser til støtte for denne påstand.
4.4.3. Prisunderbud
(50)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-pris på importen fra Kina (kun standard-DCD). EU-erhvervsgrenens salgspriser er blevet justeret, navnlig for leveringsomkostninger og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina blev indhentet hos Eurostat og krydstjekket med den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, og den import, som var genstand for aktiv forædling, blev udelukket. Disse cif-priser blev justeret for at dække udgifter i tilknytning til fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen. Underbuddet i forbindelse med den import, der er omfattet af aktiv forædling, er analyseret i betragtning 83.
(51)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(52)
Der var ingen væsentlig import fra andre tredjelande.
(53)
I den betragtede periode tegnede importen fra USA sig aldrig for en markedsandel på mere end 2 %. Det fremgik af undersøgelsen, at denne import var af standard-DCD, som oprindeligt var blevet fremstillet i Kina og derefter mikroniseret i USA.
Tabel 4
Import fra USA
2009
2010
2011
NUP
Importmængde (ton)
192
237
282
255
Indeks (2009 = 100)
100
123
147
133
Markedsandel
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenen anvendte en integreret produktionskæde, der ikke kun omfattede DCD, men varer i forudgående og efterfølgende produktionsled. Siden 2009 er Unionens produktionskapacitet af DCD uændret. I den betragtede periode har EU-producenten øget sin produktion hovedsagelig som følge af en øget efterspørgsel på EU-markedet, jf. tabel 1 ovenfor. Siden 2010 har EU-producenten drevet virksomhed på fuld kapacitet. Det var ikke tilfældet i 2009, hvor produktion og salg var blevet ramt af finanskrisen.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktion - Indeks (2009 = 100)
100
115
113
109
Produktionskapacitet - Indeks (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Lagerbeholdninger
(56)
EU-producenten opretholdt et begrænset lager i den betragtede periode, og dette blev ikke anset for en vigtig faktor i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Lagerbeholdninger - Indeks (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(57)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 26 % i den betragtede periode, hvorimod salgspriserne steg med 7 %.
(58)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sit EU-salg som følge af stigningen i forbruget, jf. i tabel 1. EU-erhvervsgrenen beholdt en meget stor andel af EU-markedet.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Salgsmængde - Indeks (2009 = 100)
100
121
125
126
Markedsandel
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Salgspris - Indeks (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitet og likviditet
(59)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet forbedret betydeligt, da erhvervsgrenen kunne øge sin salgsmængde og -pris på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Den stærkt øgede rentabilitet er endnu mere udtalt, hvis man sammenligner den med erhvervsgrenens store tabsgivende situation i den oprindelige undersøgelsesperiode (- 20 % til - 30 %).
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 5 % til 0 %
(60)
Rentabiliteten af de bundne transaktioner var forholdsvis god.
(61)
I den betragtede periode var likviditeten altid negativ, med undtagelse af NUP, og på linje med udviklingen i den samlede rentabilitet.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Likviditet - Indeks (2009=100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(62)
I den betragtede periode foretog EU-erhvervsgrenen investeringer til opretholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. I 2009 foretog den en betydelig ny investering i forbindelse med mikro-DCD.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Investeringer - Indeks (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Investeringsafkastet i den betragtede periode forblev negativt i overensstemmelse med ovennævnte rentabilitet.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Investeringsafkast - Indeks (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
EU-erhvervsgrenen hævdede ikke at have haft nogen vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
4.6.6. Beskæftigelse, produktivitet, vækst og lønninger
(65)
De investeringer, der er foretaget i den betragtede periode, bidrog til at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere. De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 15 % i den betragtede periode.
(66)
Stigningen i beskæftigelsen og produktiviteten afspejler den stigende produktion i 2010.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Antal ansatte - Indeks (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivitet (ton pr. ansat) - Indeks (2009 = 100)
100
108
108
105
Arbejdsomkostninger pr. ansat - Indeks (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(67)
Dumpingen fortsatte i NUP, som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor.
(68)
Virkningen af omfanget af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af dumpingimporten fra Kina ikke anses for at være så betydelig. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse er EU-erhvervsgrenens situation betydeligt forbedret - den var godt på vej til genoprejsning efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel.
4.6.8. Konklusion
(69)
Selv om nogle positive udviklingstendenser, som der henvises til ovenfor, er af nyere dato, er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet betydelig bedre i den betragtede periode. Alle de finansielle indikatorer var positive eller tæt på at være positive ved udgangen af NUP.
(70)
Indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2007 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at rejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og udnytte mulighederne på EU-markedet og i lande uden for EU yderligere. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, ses tydeligst ved det høje produktionsniveau, kapacitetsudnyttelsen, de øgede EU-salgspriser og rentabiliteten. I løbet af NUP skete der ikke længere væsentlig skade som følge af importen fra Kina.
(71)
Efter offentliggørelsen gjorde ansøgeren gældende, at det forhold, at visse skadesindikatorer i den oprindelige undersøgelse udviste en positiv tendens, ikke har forhindret Kommissionen i at bekræfte, at der forelå væsentlig skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand må afvises. Forordning (EF) nr. 1331/2007 var en reaktion på forskellige omstændigheder med navnlig en mindre rentabel EU-erhvervsgren. Desuden adskiller en udløbsundersøgelse sig helt fra en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5. Mens sidstnævnte fokuserer på, om dumpingen forvolder skade for den indenlandske industri, går førstnævnte ud på at analysere, hvad der kan forventes, hvis foranstaltningerne udløber.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(72)
Som påvist ovenfor led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade i NUP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
5.1. Indvirkningen af den uudnyttede kapacitet i Kina
(73)
Undersøgelsen har vist, at der er en stor produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 34 til 37). Der er imidlertid ingen rimelig grund til at konkludere, at den uudnyttede kapacitet risikerer at føre til en betydelig import til Unionen.
(74)
Unionen er et af mange markeder, hvor de kinesiske eksporterende producenter sælger. For så vidt angår priserne, bekræfter oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent og kinesiske eksportstatistikker, at flere markeder uden for EU er mindst lige så attraktive som EU-markedet.
(75)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportsalg, fandt det ofte sted til højere priser end salg i Unionen. Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at dens højere eksportpriser intet havde at gøre med sådanne markeders relative tiltrækningskraft, men snarere burde forklares ved, at dette salg kun vedrørte små salgsmængder. Dette argument bør afvises, da EU-erhvervsgrenens generelle salgsmængde til eksportmarkederne stadig var betydelig i NUP (mellem 20 % og 30 % af EU-erhvervsgrenens produktion). Det blev heller ikke dokumenteret, at salgstransaktionerne til kunderne skete i markant lavere mængder.
(76)
De statistiske data vedrørende kinesiske eksportpriser på DCD til de forskellige markeder tyder heller ikke på, at EU-markedet har en særlig tiltrækningskraft i forhold til andre eksportmarkeder. Der fandtes en betydelig overskydende kapacitet allerede i NUP, men det gav sig ikke udslag i en skadevoldende prisadfærd fra de kinesiske eksportørers side. Det forhold, at den uudnyttede kapacitet vil blive øget yderligere, er i dette tilfælde ikke et tegn på sandsynlighed for fornyet skade. Indien er langt det største marked for DCD på verdensplan. Det fremgår af kinesiske eksportstatistikker, at de kinesiske salgsmængder til Unionen kun tegnede sig for ca. 10 % af salgsmængden til Indien, og at de gennemsnitlige kinesiske salgspriser pr. ton stort set svarede til de kinesiske salgspriser til Indien. Med andre ord er de gældende markedspriser på det vigtige indiske marked (som er steget i den betragtede periode med et gennemsnit på 65 %) lige så attraktive for producenterne af DCD. Der er ikke tegn på, at den uudnyttede kapacitet i Kina vil resultere i en voldsom import til Unionen. I øjeblikket kan det forventes, at i det mindste en del af en sådan uudnyttet kapacitet ikke vil blive anvendt i den nærmeste fremtid. Denne konklusion bygger på den hidtidige udvikling, da oplysninger fra ansøgeren tyder på, at mens Kina øgede sin kapacitet med ca. 50 % mellem 2008 og NUP, blev den samlede produktion kun øget med ca. 20 %. Prognoser, som ansøgeren har udfærdiget indtil 2016, indikerer, at den kinesiske kapacitet vil ligge et godt stykke over den globale efterspørgsel og derfor vil forblive uudnyttet i øjeblikket. Den landsdækkende overskydende kapacitet ville være mindre, hvis prognoserne udfærdiges på grundlag af salgsoplysninger fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. Under alle omstændigheder betyder det forhold, at den kinesiske produktion af DCD i modsætning til EU-produktionen (jf. betragtning 55) ikke er en del af en fuldt integreret produktionskæde, at det er mindre omkostningskrævende at lade kapaciteten være uudnyttet.
(77)
Desuden vil en stigende efterspørgsel navnlig inden for medicinalindustrien i lande som Indien (jf. betragtning 39) sandsynligvis kunne aftage yderligere kinesisk overkapacitet. Endvidere konkluderedes det i undersøgelsen, at AlzChem's varer af DCD blev betragtet som mere attraktive for EU-brugerne som følge af bl.a. den geografiske beliggenhed og forsyningssikkerheden. Dette giver en vis fordel i forhold til kinesiske producenter, for så vidt angår de vigtigste brugere i Unionen, som køber betydelige mængder af DCD. I betragtning af denne sammenhæng giver den store produktionskapacitet i Kina derfor ikke som sådan anledning til at konkludere, at der er sandsynlighed for fornyet skade. Den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen har mistet andel, for så vidt angår den samlede produktionskapacitet, kan ikke ændre ved denne konklusion.
5.2. Konsekvenser af den forventede vækst på markedet
(78)
Flere parter nævnte den forventede betydelige fremgang på DCD-markedet på verdensplan, hovedsagelig som følge af veletablerede anvendelser inden for medicinalindustrien og landbruget. Dette skyldes stigningen i produktionen af diabetesmedicin, hovedsageligt i Indien. Denne vækst fremgår også af stigningen i EU-forbruget i tabel 1 ovenfor.
(79)
I forbindelse med EU-markedet forventes der også yderligere vækst, men i et mere begrænset omfang. Dette skyldes, at en stor medicinalproducent, der sælger på verdensplan, har hjemsted i Unionen.
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede ansøgeren omfanget af væksten. Det skal dog bemærkes, at dennes indlæg i denne forbindelse er modstridende, og at flere kilder peger på en kraftig EU-efterspørgsel og en betydelig international vækst. Salgsdata fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent peger på et hastigt stigende forbrug på det kinesiske hjemmemarked. Derfor findes der intet i sagen, som kan underbygge påstanden om, at efterspørgslen er eller vil være flad som hævdet af ansøgeren.
(81)
Efter fremlæggelsen understregede ansøgeren også, at denne havde mistet salgsmængder og markedsandele på markeder uden for EU. I den forbindelse bør det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen har arbejdet med næsten fuld kapacitet med kun ubetydelige lagerbeholdninger, mens EU's forbrug af DCD fortsat steg. Det er derfor snarere som følge af, at EU-erhvervsgrenen havde besluttet at fokusere mere på EU's marked uden en væsentlig forøgelse af produktionskapaciteten, at den ikke kunne drage fuld fordel af væksten på de andre markeder. Denne situation kan dog ændre sig, hvis udvidelsesplanerne bliver til noget. Det forventes derfor, at selv om importmængden af kinesisk DCD til Unionen stiger i den nærmeste fremtid, vil det ikke automatisk føre til fornyet skade. EU-erhvervsgrenen vil i lighed med kinesiske producenter drage fordel af en øget global efterspørgsel.
(82)
I denne forbindelse og som anført ovenfor har EU-producenten en god rating på markedet og synes at være den foretrukne leverandør til flere vigtige kunder i det mindste for visse anvendelser af DCD. Kvaliteten og pålideligheden af dennes DCD-varer i Unionen indebærer, at producenten er i stand til at sikre store kontrakter med EU's vigtigste kunder, og denne udvikling forventes at fortsætte, uanset om foranstaltningerne ophæves eller ej. Efter fremlæggelsen af oplysninger erklærede en vigtig europæisk bruger, at den ville fortsætte med at købe den af proceduren omfattede vare fra EU-erhvervsgrenen, selv om antidumpingforanstaltningerne blev ophævet.
5.3. Andre overvejelser
(83)
Som forklaret i betragtning 50 til 51 underbød de kinesiske importpriser ikke EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Der fandtes ikke underbud i forbindelse med den normale ordning (ca. en tredjedel af importmængderne). Der fandtes et meget lavt niveau af underbud, da ordningen for aktiv forædling også blev taget i betragtning (de andre to tredjedele af importen i NUP). Denne situation afveg fra det betydelige underbud, som var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse, og skyldtes en generel gradvis stigning i importpriserne, siden foranstaltningerne blev indført, selv om der ikke var tale om en støt stigning. Faktisk steg cif-prisen, EU's grænse, på importen fra Kina med 73 % i perioden fra 2009 til udgangen af NUP.
(84)
EU-erhvervsgrenen har vist, at den forbliver konkurrencedygtig selv uden foranstaltninger i kraft af den betydelige eksport (mellem 20 % og 30 % af produktionen i NUP) til lande uden for EU, hvor der ikke findes foranstaltninger, og hvor den står over for kinesisk konkurrence uden støtte af antidumpingforanstaltninger. Den faldende eksportmængde, som vises nedenfor, skal ses i sammenhæng med den stigende salgsmængde til Unionen og EU-erhvervsgrenens uændrede produktionskapacitet, som i princippet er udnyttet fuldt ud.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
Eksportmængde - Indeks (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksportpris - Indeks (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Priserne på den kinesiske import i de otte måneder efter NUP blev også analyseret i lyset af et indlæg fra EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen havde fremført, at der igen var opstået et alvorligt pristryk kort tid efter undersøgelsesperioden som følge af importen fra Kina. Baseret på grundforordningens artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 11, stk. 5, skal oplysninger vedrørende en periode efter NUP normalt ikke tages i betragtning. Men selv hvis disse oplysninger blev taget i betragtning, ville der på dette stadium ikke kunne drages konklusioner på den baggrund, da det ikke er klart, om disse ændrede priser, hvis de bekræftes, er af varig karakter. Selv om priserne faldt fra slutningen af NUP til maj 2013, steg de f.eks. igen i juni 2013 med 10 %. Da disse priser efter NUP stadig var betydeligt højere end priserne i den oprindelige undersøgelse, er der ringe sandsynlighed for, at de i den nærmeste fremtid i væsentlig grad kan undergrave EU-erhvervsgrenen i den aktuelle situation, hvor erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade.
(86)
Endelig er der intet, der tyder på, at en ophævelse af foranstaltningerne ville få indflydelse på markedspriserne på kort og mellemlangt sigt. Det bør bemærkes, at en stor del af den DCD, der sælges i Unionen, er underlagt flerårige kontrakter, og for brugerindustrien synes en pålidelig og vedvarende forsyning fra en pålidelig producent at være af stor betydning. Endvidere blev to tredjedele af importen i NUP foretaget inden for proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales import- eller antidumpingtold. Generelt er det ikke sandsynligt, at der sker et fald til det skadevoldende niveau, hvis tolden ophæves, selv om det ikke kan udelukkes, at nogle kontrakter genforhandles, og etablerede importpriser kan falde.
5.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(87)
I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil blive nødsaget til at mindske sit salg og sin produktionsmængde og/eller sine priser på DCD i en sådan grad, at dens fortjeneste og position som helhed vil lide væsentlig skade.
(88)
Tværtimod forventes det i betragtning af den samlede vækst i forbruget, den kinesiske importmængde og priserne i NUP samt priserne på andre markeder, at EU-erhvervsgrenens salg af DCD uden foranstaltninger fortsat vil forblive betydeligt og også bidrage positivt til erhvervsgrenens DCD- og NCD-baserede aktiviteter.
(89)
EU-erhvervsgrenen forventes at forblive på fuld kapacitet, uanset om foranstaltningerne ophæves. Desuden afsluttede EU-erhvervsgrenen sit indledende arbejde med et udvidelsesprogram i år. I efteråret 2013 aftalte den i princippet at øge sin produktionskapacitet af DCD i væsentlig grad. Markedet, herunder vigtige kunder i Unionen, udtrykte tilfredshed med denne udvidelsesplan. Udvidelsesplanen tyder på, at EU-erhvervsgrenen anser den globale efterspørgsel for at være stærk, og at AlzChem bør drage fordel af denne vækst.
(90)
Selv om EU-erhvervsgrenen vil komme under et prismæssigt pres fra kinesisk import i den nærmeste fremtid, forventes virkningerne med hensyn til priser og rentabilitet ikke at være betydelige, da EU-erhvervsgrenen har en stor markedsandel, fordele inden for kvalitet og forsyningssikkerhed og evnen til at sikre store kontrakter. Virkningerne vil således ikke nå et niveau, hvor der er »sandsynlighed for skade« i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(91)
Kommissionen konkluderer, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
6. UNIONENS INTERESSER
(92)
Da det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, er det ikke nødvendigt med konklusioner vedrørende Unionens interesser.
7. OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(93)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning, men kunne ikke ændre ovennævnte konklusioner.
(94)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af DCD med oprindelse i Kina bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(95)
I betragtning af de ovenfor beskrevne omstændigheder, nemlig forekomsten af uudnyttet kapacitet i Kina og den mulige forekomst af underbud efter NUP, vil Kommissionen overvåge importen af den pågældende vare med henblik på at lette en hurtig og passende indgriben, hvis situationen skulle kræve det. Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingtolden i forbindelse med importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.