RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1343/2013
af 12. december 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, stk. 5 og stk. 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 1184/2007 (2) blev der indført en endelig antidumpingtold på importen af persulfater med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), Taiwan og Amerikas Forenede Stater (»den oprindelige undersøgelse« og »de oprindelige foranstaltninger). Foranstaltningerne vedrørende Kina indførtes i form af en værditold på 71,8 % for alle virksomheder med undtagelse af to kinesiske eksporterende producenter, for hvilke der var indrømmet individuel told.
2. Indledning af en udløbsundersøgelse
(2)
Den 10. oktober 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) (3) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af persulfater med oprindelse i Kina.
(3)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning, der var blevet indgivet af to europæiske producenter, RheinPerChemie GmbH & Co. KG og United Initiators GmbH & Co. KG (»ansøgerne«), der tegner sig for 100 % af den samlede produktion af persulfater i Unionen.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Undersøgelsen
3.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2011 til 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udløbet af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de eksporterende producenter i Kina, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de brugere, som den vidste, var berørt af sagen, producenterne i de potentielle referencelande og repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
I betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter i Kina og de ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og om at forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(8)
Ingen af importørerne gav sig til kende.
(9)
Kun én eksporterende producent fra Kina besvarede spørgeskemaet. Af den grund var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter, én eksporterende producent i Kina og én producent i Tyrkiet, der betragtes som et potentielt referenceland.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Tyskland
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai (4).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(12)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80.
(13)
Den pågældende vare anvendes som initiator eller oxideringsmiddel i en række sammenhænge. Blandt eksemplerne på disse anvendelser kan nævnes varens anvendelse som polymerisationsinitiator ved fremstilling af polymerer, som ætsemiddel ved fremstilling af trykte kredsløb, i hårkosmetik, ved krympning af tekstiler, ved papirfremstilling, ved rensning af tandproteser og som desinficeringsmiddel.
(14)
Undersøgelsen bekræftede, at den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og varer, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger på EU-markedet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Generelle bemærkninger
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende visse varer, der importeres fra Kina, skulle udløbe.
(16)
Som anført i betragtning 9 var der kun én eksporterende producent fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og denne eksporterede ikke det pågældende produkt til Unionen i NUP. Som anført nedenfor i betragtning 22, og som det beskrives mere indgående i betragtning 51 til 53, viste undersøgelsen, at stort set al import fra Kina i NUP blev foretaget af én eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, og som ikke er omfattet af nærværende undersøgelse. Af den grund kunne der ikke foretages nogen dumpinganalyse i denne sag.
2. Udviklingen i importen hvis foranstaltningerne ophæves
(17)
Med henblik på at vurdere sandsynligheden for fornyet dumping blev der taget hensyn til de oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde indgivet, de oplysninger, som var blevet indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 18, og de foreliggende faktiske oplysninger, for så vidt angår de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter. De foreliggende faktiske oplysninger stammer fra anmodningen om udløbsundersøgelsen, fra de oplysninger, som blev offentliggjort som led i en udløbsundersøgelse, som Amerikas Forenede Stater indledte i marts 2013 (5), fra statistikker, som Kommissionen er i besiddelse af, f.eks. de månedlige oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»14.6-databasen«), og fra importoplysninger fra Eurostat.
a) Priser og mængden af varer, der importeres til Unionen fra Kina og andre tredjelande
(18)
De oplysninger, der var til rådighed i forbindelse med undersøgelsen, viste, at stort set al import fra Kina i NUP blev foretaget af én kinesisk eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse (6). Denne import er derfor ikke omfattet af antidumpingforanstaltningerne. Priserne på disse varer lå under EU-erhvervsgrenens priser i den periode.
(19)
Selv om priserne på import fra Kina til Unionen steg med 29 % i den betragtede periode, var de stadig lave og lå under EU-erhvervsgrenens pris i NUP. EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet steg også, men mindre markant, dvs. 7 %.
(20)
Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, som er omfattet af de nuværende antidumpingforanstaltninger, eksporterede ikke det pågældende produkt til Unionen i NUP. Undersøgelsen viste dog, at denne eksportør foretog eksport til dumpingpriser til markeder i tredjelande, og at dens priser endda var lavere end priserne på den nuværende import fra Kina til Unionen. Dette er et tegn på, at eksportører fra Kina fortsat foretager dumping, og at deres priser er lave.
(21)
EU-markedet består stort set kun af import fra tre lande: Kina, Tyrkiet og USA, der hver tegner sig for mellem 8 % og 10 % af markedsandelen, og to EU-producenter med en markedsandel på mellem 65 % og 75 %. Undersøgelsen viste, at USA fortsat er til stede på EU-markedet, og at landet tegner sig for ca. en tredjedel af den samlede import i NUP. De amerikanske importpriser lå i gennemsnit 10 % over de kinesiske priser. Denne konklusion sammenholdt med det observerede underbud af EU-erhvervsgrenens priser er et tegn på, at den kinesiske import fortsat medfører et pres på salgspriserne i Unionen.
(22)
Som anført ovenfor i betragtning 18 blev kinesisk import i NUP kun foretaget af én eksportør, som konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Mellem 2009 og NUP steg mængden af denne import med 24 %, og den tilsvarende markedsandel steg fra 8 % til 9,6 % af det samlede EU-forbrug i samme periode.
(23)
Det er vigtigt at huske på, at der i årene 1995 til 2001 blev indført antidumpingforanstaltninger mod persulfater fra Kina. Da disse foranstaltninger blev ophævet, steg importmængden fra Kina fra mindre end 200 ton i 2001 til over 4 000 ton i 2003, og den mere end fordobledes i 2006 til næsten 9 000 ton. Med andre ord overtog den kinesiske import over 20 % af EU-markedet inden for få år. I perioden 2003-2006, mens forbruget steg med 7 %, blev Kinas markedsandel fordoblet. Dette viser, at kinesiske eksportører kan tage betydelige markedsandele på EU-markedet, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger.
(24)
I lyset af ovenstående kendsgerninger og overvejelser, særligt Kinas reaktion på ophævelsen af foranstaltningerne på EU-markedet i 2001, det kinesiske prisniveau i NUP og den fortsatte dumping på tredjelandes markeder, anses det for sandsynligt, at den billige kinesiske import til EU-markedet på kort sigt vil blive genoptaget i store mængder, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
b) De kinesiske producenters prispolitik på andre eksportmarkeder
(25)
Som anført i betragtning 16 ovenfor eksporterede den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed ikke til Unionen i NUP, og det var ikke muligt at sammenligne virksomhedens normale værdier på hjemmemarkedet med eksportpriserne til Unionen. Det blev dog vurderet, som nævnt ovenfor i betragtning 24, at virksomhedens eksport til tredjelande foregik til dumpingpriser i NUP. Eftersom virksomheden blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, blev der fastsat normale værdier ud fra denne virksomheds oplysninger.
(26)
For de tre pågældende varetyper, for hvilke hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, blev de normale gennemsnitsværdier fastsat ud fra de priser, som uafhængige kunder betalte på hjemmemarkedet. For én varetypes vedkommende var det nødvendigt at beregne den normale værdi ud fra produktionsomkostningerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi for denne type blev fastsat på baggrund af virksomhedens produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SAG-omkostninger«) og fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(27)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik til tredjelande, som var blevet fastlagt på grundlag af de indsendte og verificerede data, viste en vejet gennemsnitlig dumpingmargen på 9,4 %.
(28)
For så vidt angår prispolitikken, er de gældende antidumpingforanstaltninger i USA og Indien også et klart tegn på de kinesiske eksporterende producenters dumping på andre markeder.
c) EU-markedets tiltrækningskraft
(29)
Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed eksporterede til en lang række tredjelande som Brasilien, Indonesien, Malaysia, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand og De Forenende Arabiske Emirater. Den kinesiske virksomheds eksportpriser til markeder i tredjelande blev derfor sammenlignet med EU-erhvervsgrenens salgspriser og priserne på den kinesiske import i NUP på EU-markedet. Sammenligningen viste, at priserne fra den samarbejdsvillige kinesiske eksportør lå langt, op til 40 %, under EU-erhvervsgrenens priser i NUP.
(30)
Analysen viste på den ene side, at priserne på EU-markedet er højere og derfor har en stor tiltrækningskraft, og på den anden side, at de priser, som andre kinesiske eksportører tilbyder, er lavere end den nuværende kinesiske importpris på EU-markedet.
(31)
Det er også værd at nævne, at de normale værdier for den samarbejdsvillige virksomhed i NUP generelt var lavere end EU-erhvervsgrenens salgspriser. Dette bekræfter EU-markedets tiltrækningskraft, da det tydeligvis skaber større fortjeneste for kinesiske producenter. Det lave prisniveau i Kina synes ikke at have andet grundlag end den store kapacitet og det betydelige udbud af den pågældende vare.
(32)
Som nævnt ovenfor i betragtning 28 er visse markeder i tredjelande, som USA og Indien, blevet mindre attraktive for kinesiske eksportører grundet de gældende antidumpingforanstaltninger. Endvidere viste det sig, at andre tredjelandes markeder, relativt set, opererede med lavere priser end EU-markedet. Med hensyn til markeder i andre tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger, forsynes de allerede af de virksomheder, der er til stede på disse markeder, hvorfor enhver overskydende kapacitet i Kina sandsynligvis vil blive anvendt som eksport til EU-markedet.
(33)
På baggrund af ovenstående forventes det, at importen fra Kina vil fortsætte i større mængder og medføre et større pres på EU-markedets priser, såfremt de nuværende foranstaltninger ophæves.
d) Produktionskapacitet og overskydende kapacitet, der kan eksporteres
(34)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 var analysen af den overskydende kapacitet i Kina, i mangel på andre oplysninger, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger nemlig de begrænsede oplysninger om markedssituationen i Kina, som den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav, oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og de offentlig tilgængelige oplysninger om fem hovedproducenter, der blev identificeret i Kina, og data indsamlet i indledningsfasen. Oplysningerne fra disse kilder var kohærente.
(35)
På baggrund af disse oplysninger antages det, at den uudnyttede produktionskapacitet i Kina udgør mere end 100 000 ton, hvilket svarer til en mængde, der er tre gange så stor som EU-forbruget i NUP.
(36)
Ud fra den samarbejdsvillige producents kapacitetsudnyttelse konkluderedes det, at der muligvis er omfattende uudnyttet kapacitet i Kina, som kan anvendes til at øge produktionen og omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
e) Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(37)
I betragtning af ovenstående anses det for sandsynligt, at fornyet dumping vil finde sted, hvis de nuværende foranstaltninger får lov at udløbe. Særligt størrelsen på de i Kina beregnede normale værdier, den samarbejdsvillige producents dumpingadfærd på markeder i tredjelande, de i Indien og USA gældende antidumpingforanstaltninger mod kinesiske eksportører, EU-markedets tiltrækningskraft sammenlignet med andre markeder og den betydelige uudnyttede produktionskapacitet i Kina peger på sandsynligheden for fornyet dumping, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(38)
Denne undersøgelse bekræftede, at persulfater kun fremstilles af to producenter i Unionen. De tegner sig for 100 % af EU-produktionen i NUP. Begge producenter støttede anmodningen om en fornyet undersøgelse og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(39)
Disse to virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil herefter blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(40)
For at sikre en fortrolig behandling af oplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, vises oplysningerne om de to EU-producenter i indekseret form eller i form af intervaller.
(41)
Analysen er blevet udført på baggrund af importoplysninger registreret under KN-koder for tre hovedtyper af samme produkt, ammoniumpersulfat, natriumpersulfat og kaliumpersulfat, og under Taric-koder for den fjerde type, kaliumperoxomonosulfat. Analysen af importen blev suppleret med data, der var blevet indsamlet i medfør af grundforordningens artikel 14, stk. 6.
3. EU-forbruget
(42)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau.
(43)
EU-forbruget i NUP var en smule højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Der blev noteret en stigning på 22 % mellem 2009 og 2010, men senere faldt forbruget støt med ca. 18 %.
Tabel 1
Forbrug
2009
2010
2011
NUP
Forbrug (ton)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
114
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6
4. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina
(44)
Mængderne og markedsandelene for importen fra Kina blev analyseret ud fra Eurostats oplysninger og de oplysninger, der var indsamlet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(45)
Sammenligningen af ovennævnte databaser viser, at al import fra Kina hidrører fra den ene virksomhed, der konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Som konsekvens heraf kan markedsandelene for den kinesiske dumpingimport og dens prisudvikling ikke analyseres.
(46)
Endvidere, eftersom den kinesiske eksporterende producent, der er omfattet af antidumpingforanstaltningerne, ikke eksporterede det pågældende produkt til Unionen i NUP, var det ikke muligt at beregne prisunderbuddet fra Kina.
5. Import fra andre tredjelande
(47)
Importmængden, priserne og markedsandele fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De blev fastlagt på basis af statistiske oplysninger, som blev angivet på KN-kodeniveau og Taric-kodeniveau. Grundet den fortrolige karakter, jf. betragtning 40, er tallene for markedsandelen fremlagt i indekseret form.
Tabel 2
Import fra andre tredjelande
2009
2010
2011
NUP
Tyrkiet
Importmængde (ton)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009 = 100)
100
129
101
130
Pris, EUR/ton
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009 = 100)
100
89
99
102
Markedsandel
Indeks
100
106
89
126
USA
Importmængde (ton)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009 = 100)
100
108
114
70
Pris, EUR/ton
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009 = 100)
100
111
114
104
Markedsandel
Indeks
100
88
100
68
Andre tredjelande
Importmængde (ton)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009 = 100)
100
97
86
67
Pris, EUR/ton
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009 = 100)
100
105
111
120
Markedsandel
Indeks
100
80
76
65
Tredjelande i alt
Importmængde (ton)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009 = 100)
100
112
104
88
Pris, EUR/ton
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009 = 100)
100
101
108
106
Markedsandel
Indeks
100
92
91
85
Kilde: Eurostat og Taric
(48)
Importmængden fra andre tredjelande til EU-markedet faldt med ca. 12 % i den betragtede periode, og i samme periode steg den gennemsnitlige pris med 6 %. Den markedsandel, som andre tredjelande tabte, blev dels overtaget af kinesiske importører og dels af EU-erhvervsgrenen. I samme periode øgede EU-erhvervsgrenen i gennemsnit sine priser med 7 % som anført i betragtning 64 nedenfor.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(50)
EU-erhvervsgrenens produktion steg betydeligt i den betragtede periode. Stigningen var særlig markant mellem 2009 og 2010, hvor produktionen steg med 32 procentpoint. Herefter var den stabil med et lille fald mellem 2011 og NUP.
Tabel 3
Den samlede EU-produktion
2009
2010
2011
NUP
Produktion (ton)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
132
135
125
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(51)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. I takt med at produktionen voksede i perioden 2009-2011, udviste kapacitetsudnyttelsen en samlet vækst på 34 %. Denne tendens ændrede sig i NUP, fordi faldet i produktionen også resulterede i, at kapacitetsudnyttelsen faldt med seks procentpoint som vist nedenfor:
Tabel 4
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
NUP
Produktionskapacitet (ton)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Kapacitetsudnyttelse
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009 = 100)
100
131
134
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.3. Lagerbeholdninger
(52)
Selv om EU-erhvervsgrenens slutlagre voksede markant mellem 2009 og NUP, forblev niveauet relativt lavt sammenlignet med produktionsniveauet.
Tabel 5
Slutlagre
2009
2010
2011
NUP
Slutlagre (ton)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009 = 100)
100
144
227
184
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.4. Salgsmængde
(53)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte forbrugstendensen med et højdepunkt i 2010, hvorefter den viste en faldende tendens de følgende år indtil slutningen af NUP. I den betragtede periode steg den med 6 %.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2009
2010
2011
NUP
Mængde (ton)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
113
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.5. Markedsandel
(54)
Da salgsmængden til Unionen fulgte forbrugstendensen, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel relativ stabil i den betragtede periode.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indeks (2009 = 100)
100
100
100
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og Taric
6.6. Vækst
(55)
Som forklaret ovenfor var EU-forbrugets vækst begrænset til 3 procentpoint i den betragtede periode. I samme periode formåede EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde og markedsandel en smule.
6.7. Beskæftigelse og produktivitet
(56)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen var stabil mellem 2009 og NUP. Produktiviteten pr. ansat, målt som produktion i ton pr. ansat, steg dog betydeligt i denne periode på linje med produktionstendensen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8
Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2009
2010
2011
NUP
Medarbejderindeks
100
100
103
101
Produktivitetsindeks
100
132
131
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.8. Enhedssalgspriser
(57)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 7 % mellem 2009 og NUP. Denne stigning på 7 % i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris skyldtes ændringer i det varesortiment, som den solgte i den betragtede periode. Under hensyntagen til den potentielle forskel i varesortimentet var denne pris betydeligt højere end den pris, som den samarbejdsvillige kinesiske producent forlangte for eksport til tredjelande.
Tabel 9
Enhedspris for EU-salg
2009
2010
2011
NUP
Enhedspris ved salg i Unionen (EUR/ton)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009 = 100)
100
100
105
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.9. Rentabilitet
(58)
I 2009 nåede EU-erhvervsgrenens rentabilitet næsten break-even. Efterfølgende, i perioden 2010 - NUP, lå rentabiliteten på over 10 %. Den pludselige stigning i rentabilitetsindekset mellem 2009 og 2010 skyldtes således et meget lavt basisniveau i 2009, som var et kritisk år for EU-erhvervsgrenen. I 2011 var den høje rentabilitet resultatet af en særlig omkostningsbesparende begivenhed, der ikke vil finde sted igen i fremtiden. Dette afspejler sig allerede i rentabilitetens fald i NUP, hvilket fortsat er tendensen.
Tabel 10
Rentabilitet
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet for EU-salg
Indeks (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.10. Investeringer og investeringsafkast
(59)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen formåede at bibeholde et højt investeringsniveau i den betragtede periode.
(60)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetstendensen i 2009 og 2010 tæt, hvorfor denne tendens ikke var repræsentativ, jf. betragtning 58.
Tabel 11
Investeringer og investeringsafkast
Indeks (2009 = 100)
2009
2010
2011
NUP
Investeringer
100
71
110
99
Investeringsafkast
100
3 166
4 647
2 455
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.11. Likviditet og evne til at rejse kapital
(61)
Likviditeten, som påvirker erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, udtrykt som en procentdel af omsætningen af den pågældende vare, fulgte en tendens, der lignede rentabilitetstendensen. Den voksede betydeligt frem til 2011 og faldt i NUP.
Tabel 12
Likviditet
2009
2010
2011
NUP
Likviditet
Indeks (2009 = 100)
100
288
381
172
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
6.12. Lønninger
(62)
Mens antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen forblev stabilt, steg deres lønninger med 12 % i den betragtede periode.
6.13. Dumpingmargenens størrelse
(63)
Som beskrevet ovenfor foretog Kina ikke dumping i den betragtede periode, hvorfor dumpingmargenens størrelse ikke kunne bestemmes.
6.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(64)
I betragtning af fraværet af dumpingimport til lave priser fra Kina, EU-erhvervsgrenens relative høje kapacitetsudnyttelse og dens erobring af markedsandele, dens rentabilitetsniveau og visse finansielle indikatorers positive udvikling, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode har genrejst sig efter virkningerne af den tidligere dumping. Genrejsningen er dog sket for nylig, og der er blevet observeret et vist fald inden for forskellige skadesindikatorer som rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og investering på EU-markedet i NUP.
7. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(65)
Undersøgelsen viste, at importen af billige dumpingvarer fra Kina ophørte på EU-markedet, lige efter de oprindelige foranstaltninger blev indført i 2007, og den fandt ikke sted i den betragtede periode eller NUP. Den import fra Kina, der er til stede på EU-markedet, stammer fra den ene kinesiske producent, der konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Hermed kunne EU-erhvervsgrenen opnå et højt produktionsniveau, øge sin salgsmængde, gennemsnitlige salgspris, markedsandele og rentabilitet samt forbedre sin overordnede finansielle situation.
(66)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP. I betragtning af nedgangen i forbruget og svækkelsen af visse skadesindikatorer i NUP, som beskrevet ovenfor, er EU-erhvervsgrenens situation stadig sårbar.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(67)
For at kunne bestemme sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, blev den kinesiske imports potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(68)
I analysen blev der fokuseret på den uudnyttede kapacitet i Kina og de kinesiske eksportørers adfærd på markeder i tredjelande og på EU-markedet.
2. Uudnyttet kapacitet i Kina
(69)
Ud fra de oplysninger, som er blevet indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen, vurderes det, at der forefindes ca. 100 000 ton uudnyttet produktionskapacitet for det pågældende produkt i Kina. Desuden er der en række mindre producenter fordelt over hele landet, hvilket betyder, at dette tal er endnu højere.
(70)
Grundet manglende samarbejde fra kinesiske eksportører foreligger der ingen data, der angiver det præcise procenttal for den kapacitet, som er uudnyttet, og som kan anvendes til eksport af det pågældende produkt til EU-markedet. Undersøgelsen viste dog, at den ene samarbejdsvillige kinesiske producent har en uudnyttet kapacitet på ca. 30 %. At ekstrapolere denne oplysning til alle kinesiske virksomheder ville betyde, at Kina på nuværende tidspunkt har en uudnyttet kapacitet på over 30 000 ton.
(71)
På baggrund af ovenstående ville 20-25 000 ton af det pågældende produkt være til rådighed til eksport i Kina, også hvis kinesiske virksomheder ikke udnytter deres kapacitet fuldt ud. I betragtning af undersøgelsesresultaterne og konklusionerne i betragtning 22 til 44, står det klart, at hvis foranstaltningerne ikke forlænges, vil man forsøge at eksportere den uudnyttede kapacitet i Kina til EU-markedet. Denne potentielle ekstra eksportmængde skal ses i sammenhæng med et EU-forbrug på ca. 25 000 til 35 000 ton i NUP.
3. Eksporten fra Kina
(72)
Som anført ovenfor i betragtning 20 viste undersøgelsen, at kinesisk eksport til tredjelande foregår til dumpingpriser. Endvidere førte resultaterne af udløbsundersøgelsen, som de relevante myndigheder i USA og Indien gennemførte, til den anbefaling, at de gældende antidumpingforanstaltninger, for så vidt angår persulfater fra Kina, bør forlænges. I denne situation forventes det, at de kinesiske eksportørers uudnyttede produktionskapacitet hovedsageligt vil blive anvendt til at producere eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Som beskrevet i betragtning 32 ovenfor og i betragtning af, at leveringen til markeder i andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger, allerede foretages af virksomheder, som befinder sig på disse markeder, vil enhver uudnyttet kapacitet i Kina sandsynligvis blive anvendt til eksport af det pågældende produkt til EU-markedet.
(73)
Under hensyntagen til tidligere dumping fra kinesiske eksportører, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, samt deres nuværende dumpingadfærd i tredjelande kan det konkluderes, at denne eksport til Unionen vil blive foretaget til dumpingpriser.
(74)
Som anført i betragtning 23 ovenfor skal det desuden erindres, at der i årene 1995 til 2001 blev indført antidumpingforanstaltninger mod eksport af persulfater fra Kina. Da disse foranstaltninger ikke blev forlænget, steg importen fra Kina fra mindre end 200 ton i 2001 til næsten 10 000 ton i 2006, og den tegnede sig dermed for mere end 20 % af EU-markedet.
4. Konklusion
(75)
I lyset af undersøgelsesresultaterne, nemlig den uudnyttede kapacitet i Kina, Kinas fortsatte dumping til tredjelande, kinesiske eksportørers begrænsede muligheder for salg på markeder i de andre vigtigste tredjelande og deres dokumenterede evne til at omdirigere eksportmængder til EU-markedet vurderes det, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil det svække EU-erhvervsgrenens position på dens kernemarked, og der vil ske fornyet skade grundet sandsynligheden for kinesisk import til dumpingpriser. Der er ingen grund til at tro, at den forbedring af EU-erhvervsgrenens resultater, der er sket som følge af de gældende foranstaltninger, vil vare ved eller styrkes, hvis foranstaltningerne ophæves. Betingelserne er tværtimod gunstige for, at import fra Kina omdirigeres til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder, og det vil sandsynligvis underminere den positive udvikling på EU-markedet, som er opnået i den betragtede periode. Den sandsynlige dumpingimport fra Kina vil medføre et pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser og bevirke, at den mister markedsandele. Som en konsekvens heraf vil den kinesiske dumpingimport have en negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, der stadig er sårbare, jf. betragtning 66.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(77)
Eftersom denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, tillod den en vurdering af enhver uønsket negativ virkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger måtte have på de interesserede parter.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(78)
I betragtning 70 konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Af den grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningernes opretholdes, da EU-producenterne bør kunne opretholde EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og dens overordnede økonomiske situation. Derimod ville det være en alvorlig trussel mod EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.
3. Brugernes interesser
(79)
Ingen af de 44 brugere, som var blevet kontaktet, besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede. Der var heller ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. På grund af brugernes manglende interesse konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne. Af undersøgelsen fremgik tillige, at det pågældende produkts indvirkning på omkostningerne til yderligt forarbejdede varer kun er marginal, og at det ikke har nogen negativ virkning på brugerindustrien, hvis foranstaltningerne opretholdes. Undersøgelsen viste også, at brugerne grundet produkttypen samt forskellige leveringskilder på markedet nemt kan skifte leverandør.
4. Importørernes interesser
(80)
Ingen af de 14 importører, som var blevet kontaktet, besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede. Der var heller ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. På grund af importørernes manglende interesse konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne. Af undersøgelsen fremgik det, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen, amerikanske eksportører og eksportører fra Kina, der sælger til dumpingpriser.
5. Konklusion
(81)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(82)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(83)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse peroxosulfater (persulfater) med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1184/2007, bør opretholdes, som fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(84)
For at minimere risikoen for omgåelse, som følge af den store forskel i toldsatser, er det opfattelsen, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, der kun gælder for virksomheder, for hvilke der er indført individuel toldsats, omfatter forelæggelse for toldmyndighederne i medlemsstaterne af en gyldig handelsfaktura, som skal være i overensstemmelse med kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restantidumpingtold, som gælder for alle andre producenter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af peroxosulfater (persulfater), herunder kaliumperoxomonosulfat, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode 2833 40 00 og ex 2842 90 80 (Taric-kode 2842908020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Alle andre virksomheder
71,8 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.