KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 833/2012
af 17. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 20. december 2011 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 9. november 2011 af European Association of Metals (Eurométaux) ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede produktion af visse typer folie af aluminium i ruller i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(6)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(7)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte forud for indledningen af undersøgelsen. Denne stikprøve bestod af de fire største kendte virksomheder eller grupper af virksomheder i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 24 indsendte kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig. En tredje importerende virksomhed fremsendte bemærkninger uden at forelægge en spørgeskemabesvarelse.
(9)
Som anført i betragtning 26 indsendte 14 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. To virksomheder gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling - en af disse virksomheder indgik i stikprøven, og den anden gjorde ikke. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven og den virksomhed, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, men som ikke var omfattet af stikprøven.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de eksporterende producenter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. de fire virksomheder i stikprøven og alle andre virksomheder, for at give dem mulighed for at anmode om en individuel undersøgelse. Der blev også sendt spørgeskemaer til andre parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, dvs. de fire EU-producenter i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen, brugere og en sammenslutning af forbrugere.
(12)
Der blev modtaget besvarelser fra tre eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Seks detailhandlere besvarede også spørgeskemaet for brugere.
(13)
Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodninger om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italien
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland
-
ITS BV, Apeldoorn, Nederlandene
-
SPHERE Group, Paris, Frankrig.
Eksporterende producenter i Kina
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen
-
CeDo Limited, Telford, Det Forenede Kongerige.
Producent i Tyrkiet (referenceland)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Med henblik på at indsamle oplysninger om prisen på den vigtigste indirekte råvare til produktionen af folie af aluminium, dvs. primæraluminium, blev Shanghai Futures Exchange ("SHFE" eller "børsen"), som er den vigtigste handelsplatform for aluminium i Kina, anmodet om oplysninger. London Metal Exchange ("LME"), som også blev aflagt et informationsbesøg, blev anmodet om oplysninger om verdensmarkedet og priserne. SHFE fremlagde skriftlige oplysninger efter anmodning fra Kommissionen. Kommissionen foreslog også at aflægge SHFE et informationsbesøg, hvilket indledningsvist blev accepteret. På et senere tidspunkt mente SHFE dog, at en godkendelse fra den kinesiske regering ville være påkrævet for et sådant besøg. De kinesiske myndigheder på den anden side afviste dog, at en sådan godkendelse ville være nødvendig. I sidste ende trak SHFE sin oprindelige accept tilbage og besluttede ikke at acceptere besøget.
(16)
Shanghai Metals Markets ("SMM"), en leverandør af prisoplysninger og et forlag i Shanghai blev aflagt et informationsbesøg.
3. Undersøgelsesperiode
(17)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg ("den pågældende vare", "folie af aluminium i ruller" eller "AHF"). Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10.
(19)
Den pågældende vare anvendes som regel som forbrugervare til emballage og til andre husholdningsformål/cateringformål. Varedefinitionen blev ikke anfægtet.
2. Samme vare
(20)
Det fremgik af undersøgelsen, at folie af aluminium i ruller, der fremstilles i og eksporteres fra Kina, folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, og folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Tyrkiet (referencelandet) af den samarbejdsvillige tyrkiske producent, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøve af eu-producenter
(21)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(22)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af de fire største (grupper af) virksomheder ud af de 30 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning. Udtagelsen af stikprøven fandt sted på grundlag af producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen, og den foreslåede stikprøve tegnede sig for 44 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Efter fristen for at fremsætte bemærkninger hævdede en af de interesserede parter, at stikprøven burde have omfattet en producent fra Det Forenede Kongerige. I denne forbindelse skal det bemærkes, at en producentvirksomhed fra Det Forenede Kongerige (som indgår i Sphere Group) rent faktisk indgik i stikprøven. Ingen andre interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, og den blev derfor bekræftet.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(23)
I betragtning af det potentielt store antal importører omfattet af proceduren blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for en stikprøveudtagning for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(24)
Kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Stikprøver blev derfor ikke længere anset for at være nødvendige.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(25)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte dumpingen, jf. grundforordningens artikel 17.
(26)
I alt 14 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 7 800 tons, dvs. næsten 60 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, det største repræsentative salg og den største repræsentative eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. En af de udtagne virksomheder ophørte efterfølgende med at samarbejde, og en anden meddelte Kommissionen, at de oplysninger, som den havde fremsendt til Kommissionen i stikprøveskemaet, var fejlbehæftede. På grundlag af disse nye oplysninger blev det besluttet at udelukke denne virksomhed fra stikprøven af virksomheder. Kommissionen opfordrede yderligere to virksomheder til at indgå i stikprøven. De samarbejdsvillige eksporterende producenter, Kinas EU-mission og klageren blev hørt om den endelige sammensætning af stikprøven. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelser mod dette valg. En af de virksomheder, som var nye i stikprøven, ophørte efterfølgende med at samarbejde. Den endelige stikprøve omfattede således tre eksporterende producenter i Kina, som tegnede sig for ca. 30 % af importen af den pågældende vare til Unionen i UP og 50 % af salget foretaget af de 14 eksporterende producenter, der indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(28)
To virksomheder, CeDo Shanghai Co. Ltd. ("CeDo Shanghai") og Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. ("Blue Diamond"), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Kun CeDo Shanghai blev udtaget til at indgå i stikprøven som beskrevet ovenfor; den anden virksomhed blev afvist. Efter Domstolens dom i sag C-249/10, P Brosmann Footwear (HK) m.fl. mod Rådet for Den Europæiske Union, blev det besluttet at undersøge alle ansøgninger, der var modtaget inden for fristen - dvs. de to ovennævnte virksomheders ansøgninger.
(29)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er kriterierne for markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
-
virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål
-
der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(30)
Der blev foretaget undersøgelser på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling hos disse virksomheder.
(31)
Begge virksomheder blev nægtet markedsøkonomisk behandling efter det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), på grund af beviser for fordrejning af prisen på den grundlæggende råvare, aluminium. Disse fordrejninger blev også konstateret for prisen på den mellemliggende råvare, folie af aluminium i jumboruller, som beskrevet nedenfor. Som beskrevet nedenfor opfyldte virksomhederne heller ikke en række andre kriterier.
1.1.1. Branchedækkende konklusioner vedrørende kriterium 1 - virksomhedernes beslutninger og omkostninger til de vigtigste råvarer
(32)
Folie af aluminium i små ruller fremstilles ved en simpel proces med omspoling, udskæring og emballering af folie fra jumboruller på mindre ruller. Den vigtigste råvare til produktionen af folie af aluminium i ruller er primæraluminium. Primæraluminium udgør ca. 60-70 % af omkostningerne ved produktionen af den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, og det er således den vigtigste omkostningsfaktor i produktionen. Dette afspejles i den branchedækkende praksis med angivelse af både indkøbs- og salgspriser for folie af aluminium på grundlag af en referencepris for primæraluminium (aluminiumsbarrer) plus et produktionsgebyr/forarbejdningsgebyr. De virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, købte rent faktisk folie af aluminium på jumboruller på grundlag af købskontrakter, som fastsætter prisen på folie af aluminium på jumboruller med henvisning til priser på primæraluminium offentliggjort af SMM, der leverer oplysninger om priser på forskellige metaller på grundlag af priserne på spotmarkedet i Shanghaiområdet. SMM's publikation giver et meget realistisk billede af aluminiumspriserne på hjemmemarkedet. Disse priser følger meget nøje priserne på SHFE, hvor de fleste transaktioner i Kina finder sted.
(33)
Den globale reference for prisen på primæraluminium, som er en råvare, er noteringen på LME. Prisen på aluminium på det kinesiske hjemmemarked afviger væsentligt fra de priser, der noteres på LME. Som det fremgår af nedenstående diagram, var forskellen mellem henholdsvis LME's og SHFE's priser i undersøgelsesperioden på mellem + 500 og - 90 USD pr. ton. I undersøgelsesperioden var prisnoteringen på LME - på månedlig gennemsnitlig basis - mere end 9 % højere end på SHFE (nettopris), og forskellen nåede helt op på + 23 % i midten af perioden. Det er ligeledes bemærkelsesværdigt, at der i den sidste del af UP, hvor priserne på verdensplan var faldende på grund af en nedgang i efterspørgslen, kunne iagttages den modsatte tendens for SHFE's priser, hvilket endog medførte priser, der lå 3 % over LME's priser, og yderligere illustrerer de prisfordrejninger, der er fremherskende på dette marked.
(34)
Som beskrevet ovenfor anses det, at denne betydelige prisforskel for primæraluminium set i forhold til resten af verden skyldes en kombination af en række statslige faktorer og væsentlig indgriben fra statens side på hjemmemarkedet ved hjælp af en række forskellige instrumenter. Denne statslige indgriben førte til oprettelse og eksistens af et temmelig isoleret hjemmemarked for primæraluminium i Kina, som er isoleret fra markedskræfterne.
(35)
For det første kontrolleres SHFE af China Securities Regulatory Commission ("CSRC"). SHFE fungerer i overensstemmelse med forordningen om administrationen af terminsforretninger, foranstaltningerne til forvaltning af terminsbørser og vedtægterne herfor. Flere af disse statslige regler for, hvordan børsen fungerer, bidrager til lav volatilitet samt fordrejede priser og pristendenser på SHFE: Daglige udsving er begrænset til 4 % over eller under afregningsprisen for den foregående handelsdag, handelen sker med lav frekvens (indtil den 15. i hver måned), terminskontrakter kan højst løbe over 12 måneder, handlernes åbne positioner (open interests) er begrænset til en vis mængde, og der er restriktioner for prisspekulation.
(36)
Adgangen til børsen er ved lov begrænset til kinesiske handlere, som også skal have en godkendelse fra CSRC for at kunne handle på børsen. SHFE-medlemmers markedsrepræsentanter kan kun foretage transaktioner efter anmodning fra SHFE-medlemmer, kan ikke acceptere ordrer fra andre organisationer og kan ikke handle for egen regning. Fysisk levering kan kun finde sted på et godkendt lager i Kina, hvilket er i modsætning til praksis på internationale børser, hvor leveringen kan finde sted hvor som helst i verden. Da de kun er en platform for fysisk udveksling (der sælges ikke derivater), isolerer dette desuden de kinesiske aluminiumsmarkeder fuldstændigt. Som følge heraf er arbitrage med LME eller andre markeder umuligt i praksis, og børsen er isoleret fra verdensmarkedet. En udligning mellem disse markeder kan således ikke finde sted.
(37)
For det andet hænger denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE sammen med statens rolle som både sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. F.eks. har den kinesiske regering indført en vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise, der indtraf i slutningen af 2008, og denne pakke omfattede en ordning, som indebærer, at State Reserves Bureau køber aluminium fra smelteanlæg med henblik på at støtte deres drift ved kunstigt at forhøje den indenlandske efterspørgsel, da den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise reducerede den verdensomspændende efterspørgsel. Disse statslige indkøb fordrejede priserne betydeligt i første halvdel af 2009. Det er i den forbindelse værd at bemærke, at ved udløbet af undersøgelsesperioden bevægede priserne på det kinesiske hjemmemarked sig i modsat retning af priserne på verdensmarkedet.
(38)
Den kinesiske stat beskrev sin politik for indblanding i aluminiumsektoren i sin 12. femårige udviklingsplan for aluminium (2011-2015). I planen anføres "tilpasning af skatte- og eksportafgiftrabatter og andre økonomiske virkemidler samt streng kontrol med den samlede ekspansion og eksport af råvarer". I praksis betyder dette, at en kombination af særlige skatteordninger justeres med henblik på at fremme aluminiumsindustrien. Disse værktøjer modvirker eksport af primæraluminium fra Kina og fremmer samtidig import og fremstilling af varer i senere produktionsled (som f.eks. den pågældende vare), hvori der indgår aluminium, til både hjemmemarkedet og eksportmarkederne.
(39)
Denne plan viderefører den politik, som har eksisteret i mange år i de tidligere planer. Disse planer er desuden blevet gennemført over en lang årrække, og i UP anvendtes en række gennemførelsesforanstaltninger, som der redegøres for nedenfor. Der er tale om følgende ordninger:
1)
en eksportafgift på 17 % på primæraluminium og aluminiumsskrot (sammenlignet med 0 % told på folie af aluminium i små ruller)
2)
en momsrabat på 0 % på primæraluminium (sammenlignet med 15 % rabat på folie af aluminium siden juni 2009)
3)
afskaffelse af importtolden på 5 % på metal.
(40)
Staten anvender således kombinationen af disse foranstaltninger til at begrænse eksporten af primæraluminium, hvilket til gengæld resulterer i et øget udbud på hjemmemarkedet og fører til en nedsættelse af priserne på hjemmemarkedet.
(41)
Størstedelen af de kinesiske aluminiumsmelteanlæg er statsejede. De forskellige industriplaner, som tydeligvis påvirker aluminiumsproduktionskapaciteten og produktionen - i øjeblikket navnlig den 12. femårige plan for aluminiumsindustrien (2011-2015) - opfordrer til strategisk udvikling af aluminiumsvarer fremstillet ved "deep processing" og fremme af aluminiumsfremstillingsindustrien med henblik på at udvide industrikæden yderligere.
(42)
Ovennævnte foranstaltninger truffet af den kinesiske stat blev derfor betragtet som bevis for underliggende statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende køb af råvarer og deres produktionsomkostninger. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsgodtgørelse for eksport af primæraluminium kombineret med ingen eksportafgifter og delvis momsgodtgørelse for eksport af aluminiumsvarer i senere produktionsled, herunder f.eks. den pågældende vare, samt statens indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har rent faktisk i al væsentlighed ført til en situation, hvor de kinesiske priser på primæraluminium og priserne på aluminiumsvarer i senere produktionsled (som også anvendes som råvare ved fremstillingen af andre aluminiumsvarer) er et resultat af statslig indgriben og ikke afspejler prisudsvingene på de internationale markeder. Det har direkte indflydelse på virksomhedernes beslutninger om indkøb af yderligt forarbejdede aluminiumsråvarer. Aluminiumspriserne har altid været fordrejet, og bortset fra en meget begrænset periode, hvor - som nævnt ovenfor - andre statslige konkurrencefordrejende prioriteringer har været anvendt, har dette givet de kinesiske producenter af folie af aluminium en urimelig fordel.
(43)
Da primæraluminium som nævnt tegner sig for ca. 60 % af produktionsomkostningerne til folie af aluminium i små ruller, medfører denne forskel en urimelig og betydelig omkostningsfordel for de kinesiske producenter, hvilket er af afgørende betydning for en råvare som folie af aluminium i små ruller.
(44)
Efter at have fået kendskab til Kommissionens konklusioner anfægtede CeDo Shanghai disse konklusioner. For det første hævdede virksomheden, at nogle af Kommissionens konklusioner er fejlagtige og inkonsekvente og derfor har negative virkninger for den generelle konklusion vedrørende kinesiske virksomheders beslutninger. Virksomheden anførte specifikt, at adgang til SHFE ikke er begrænset til kinesiske statsborgere, da det er muligt at åbne konti hos mæglere, som har tilladelse til at handle på SHFE. Overordnet set bestred virksomheden ikke, at den kinesiske stat kontrollerer visse handlinger, men efter dens opfattelse er formålet med dette ikke at fordreje priser og sikre en lav volatilitet på markedet, men snarere at hindre spekulation og mulige fejltagelser under udførelsen af transaktioner. For det andet hævdede virksomheden, at der var forholdsvis begrænsede prisforskelle mellem SHFE og LME i UP, herunder en periode, hvor priserne i Kina endog var højere end andre steder. Følgelig vil de kinesiske producenter have meget begrænsede eller slet ingen omkostningsfordele som følge af trykkede priser. Virksomheden forklarede desuden, at den ændrede prisudvikling mod slutningen af UP skyldtes, at den kinesiske økonomi stadig voksede ultimo 2011, og ikke at staten bevirkede fordrejning af priserne. Endelig hævdede den, at ovennævnte mekanismer eller procedurer ikke har nogen væsentlig indvirkning på virksomhedens beslutninger med hensyn til omkostningerne og prispolitikkerne.
(45)
Virksomhedens oplysninger strider ikke mod Kommissionens konklusion om, at kun kinesiske handlere må handle på denne børs. Hvad angår formålet og hensigten med statens tiltag, er virksomhedens udsagn udtryk for hypoteser, og der er på nuværende tidspunkt ikke blevet forelagt beviser herfor. Endvidere er det irrelevant, hvorfor disse regler og begrænsninger blev indført. Det er deres samlede virkning med etablering af et isoleret hjemmemarked for aluminium, hvor prisudviklingen ikke følger prisudviklingen på verdensmarkedet, der er relevant. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at de kinesiske myndigheder ved fremlæggelsen af resultaterne ikke havde bemærkninger til dette punkt. Som konkluderet i betragtning 43 er fordrejningen på det kinesiske aluminiumsmarked (en prisforskel på minus 9 % i UP) væsentlig nok til at kunne medføre en urimelig og betydelig omkostningsfordel for kinesiske producenter af en råvare som den pågældende vare. Denne omkostningsfordel kan ikke forklares med nogen komparativ fordel for de kinesiske aluminiumsproducenter. Endelig købte alle de samarbejdsvillige virksomheder deres råvarer på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af kontrakter, som er indekseret efter lokale aluminiumsprisindekser. De enkelte virksomheders beslutninger er således klart påvirket af de statslige foranstaltninger, der skaber et fordrejet marked for aluminium.
(46)
Blue Diamond forklarede, at SMM-priser ikke er statsligt fastsatte priser, og at SMM svarer til LME, da begge er offentlige informationskilder. Kommissionen fandt ikke, at priserne var direkte fastsat af staten, og denne bemærkning er således irrelevant. For det andet sikrer det forhold, at priserne er offentligt tilgængelige, ikke automatisk, at de fastsættes som følge af markedskræfternes frie spil.
1.1.2. Virksomhedsspecifikke konklusioner vedrørende kriterium 2 til 5
(47)
Kommissionen konstaterede, at CeDo Shanghai ikke opfyldte det tredje kriterium, da virksomhedens tilbagebetaling af et lån i fremmed valuta skulle godkendes af Foreign Exchange Administration, hvilket anses for at have en fordrejende virkning på virksomhedens beslutninger om låntagning og dermed dens finansielle situation.
(48)
CeDo Shanghai anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater vedrørende det tredje kriterium. Virksomheden hævdede, at registreringen hos Foreign Exchange Administration er en landsdækkende praksis, der gælder for alle virksomheder, der tilbagebetaler lån optaget i udlandet, og at der udelukkende er tale om god forvaltning fra de kinesiske finansielle myndigheders side for at sikre, at ulovlige transaktioner ikke anvendes til at kanalisere finansielle midler ud af Kina. Virksomheden hævdede endvidere, at hverken dens produktionsomkostninger eller dens samlede økonomiske situation på nogen måde afhænger af denne godkendelse. CeDo hævdede således, at Kommissionens definition af det tredje kriterium i denne henseende er mangelfuld.
(49)
Finansieringsafgørelser er klart blandt de vigtigste beslutninger for virksomheder. Regulering af CeDo's gæld til udlandet indebærer helt klart etablering af en procedure for godkendelse af lån, der optages uden for Kina. Virksomhedernes beslutninger om at optage lån i udlandet skal godkendes af staten, hvilket skaber fordrejninger i deres finansielle situation. Virksomhedens påstand blev derfor afvist.
(50)
Blue Diamond opfyldte desuden ikke kriterium 1, fordi virksomheden nyder godt af en udvidet fritagelse for indkomstskat. Den opfyldte heller ikke kriterium 2, da den ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål. Endelig kunne virksomheden ikke godtgøre, at den opfylder kriterium 3, da den anvender industrielle anlæg gratis, hvilket fordrejer dens omkostninger og finansielle situation.
(51)
Virksomheden bestred nogle af disse konklusioner. Den hævdede, at skattefritagelsen ikke har nogen betydning for dens eksportpriser, som er genstand for antidumpingundersøgelser. Den hævdede desuden, at den har fulgt de kinesiske momsregler i sine regnskaber og forklarede, at uoverensstemmelsen mellem salgstallene og regnskaberne var en følge af kontraktmæssige forhold og ikke af virksomhedens almindelig praksis. Virksomheden bekræftede endvidere, at den anvender et industriområde af en betydelig størrelse gratis på grundlag af en aftale.
(52)
Bemærkningerne vedrørende dobbelt fakturering var i modstrid med redegørelsen og den dokumentation, der blev fremlagt ved kontrolbesøget. Der blev ikke fremlagt yderligere beviser vedrørende dobbelt fakturering og for, at virksomhedens afskrivningspraksis skulle være i overensstemmelse med kinesiske momsregler som hævdet af virksomheden. Endelig bekræftede virksomheden konklusionerne vedrørende skattefritagelser og gratis anvendelse af industriområder. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at de kriterier, der anvendes ved vurdering af anmodninger om markedsøkonomisk behandling ikke alle er kriterier, der vedrører eksportprisen, men de anvendes for at fastslå, hvorvidt der gælder markedsøkonomiske vilkår for producenten i forbindelse med fremstilling og salg af samme vare. Da selskabet hverken anmodede om en individuel undersøgelse eller blev udvalgt til at indgå i stikprøven, blev der desuden ikke anmodet om oplysninger om virksomhedens eksportpriser.
(53)
Begge virksomheder blev derfor nægtet markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(54)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der eventuelt fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, og Blue Diamond anmodede om individuel behandling. Disse anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at samtlige virksomheder i stikprøven og Blue Diamond opfyldte alle betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(56)
Alle eksporterende producenter i stikprøven og Blue Diamond blev således indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Der blev ikke modtaget nogen væsentlige bemærkninger vedrørende forslaget om at anvende Amerikas Forenede Stater ("USA") som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet.
(60)
Der var imidlertid ingen samarbejdsvilje hos producenterne i USA, selv om alle kendte producenter i USA blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen anmodede om, at producenter i andre tredjelande, som var nævnt i klagen, f.eks. Mexico og Sydafrika, samarbejdede; der blev imidlertid heller ikke udvist samarbejdsvilje fra disse landes side.
(61)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande. Der blev derfor sendt breve og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (Tyrkiet, Indien og Sydkorea).
(62)
To tyrkiske producenter gav sig til kende og udviste samarbejdsvilje. I sidste ende indsendte en af producenterne en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
(63)
Oplysninger vedrørende Kommissionens vurdering af det hensigtsmæssige i at vælge Tyrkiet som referenceland blev offentliggjort i den ikke fortrolige udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter. Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til valget af Tyrkiet som referenceland i dette tilfælde.
(64)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3. Normal værdi
(65)
Da ingen af de virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og de øvrige to virksomheder, der var udtaget til at indgå i stikprøven, ikke havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter som beskrevet i betragtning 57 fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, eller en beregnet normal værdi i Tyrkiet for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de samarbejdsvillige tyrkiske producenter, jf. betragtning 14.
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(67)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på det tyrkiske marked blev derfor fastlagt for UP.
(68)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(69)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(70)
I de tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent ikke solgte en bestemt varetype på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(71)
I de tilfælde, hvor den tyrkiske samarbejdsvillige producent ikke solgte bestemte varetyper på hjemmemarkedet, men disse varetyper blev solgt på andre markeder, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af produktionsomkostningerne for samme varetype, der sælges på andre markeder, plus SA&G og fortjeneste. I tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent slet ikke solgte bestemte varetyper, blev en normal værdi beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for alle varetyper plus SA&G og fortjeneste.
(72)
Beløbene for SA&G og fortjeneste blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den tyrkiske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
4. Eksportpriser
(73)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(74)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(75)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev to ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
5. Sammenligning
(76)
Da den kinesiske import bestod af varer under producenternes eget mærke, blev der kun foretaget sammenligninger med varer, som var under den tyrkiske samarbejdsvillige virksomheds eget mærke.
(77)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt-, forsikrings-, håndterings-, garanti- og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. Der blev set bort fra emballagens vægt ved sammenligningen.
(78)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne kunne det konstateres, at kun få af varenumrene fra alle de eksporterende producenter i stikprøven stemte overens med systemet. I tilfælde, hvor der ikke kunne konstateres direkte overensstemmelse, blev lignende typer sammenlignet, og der blev foretaget justeringer for forskelle, f.eks. med hensyn til emballagetyper. I de tilfælde, hvor denne sammenligningsteknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(80)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse tre dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(81)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 60 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de transaktioner, som de samarbejdsvillige eksportører har foretaget med den største dumpingmargen.
(82)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuel behandling
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuel behandling
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuel behandling
28,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
E. SKADE
1. EU-produktionen og eu-erhvervsgrenen
(83)
I Unionen er der 31 producenter eller grupper af producenter af samme vare, hvoraf de fleste er forholdsvis små. De vil i det følgende blive benævnt "EU-erhvervsgrenen", jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Klageren, Eurométaux, handlede på vegne af syv producenter, hvis samlede produktion i UP udgjorde ca. 50 % af den samlede EU-produktion af visse typer folie af aluminium i ruller. Det bør dog bemærkes, at klagerens oplysninger, som er blevet krydstjekket med oplysninger fra andre til rådighed værende kilder, omfattede alle kendte virksomheder, der fremstiller og sælger den pågældende vare på EU-markedet. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion af den samme vare anslået til 91 000 tons i UP. Da der gennem klageren blev indsamlet oplysninger fra eller forelå oplysninger fra alle kendte virksomheder, der producerer og sælger den pågældende vare på EU-markedet, vil disse oplysninger blive anvendt som makroøkonomiske indikatorer i forbindelse med denne undersøgelse.
2. EU-Forbruget
(84)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus import til EU-markedet. Disse oplysninger blev forelagt af klageren og stillet til rådighed for alle de interesserede parter. Oplysningerne vedrørende EU-producenterne blev krydstjekket med de oplysninger, som Kommissionen modtog i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten og stikprøveudtagningen. Importdataene vedrørende den pågældende vare for både det pågældende land og tredjelande blev krydstjekket med de Comext-data, der er tilgængelige fra Eurostat. Klageren påpegede, at dens tal for salget på EU-markedet omfattede visse mængder, der blev produceret i Kina, og allerede var medtaget i importtallene. Der blev derfor foretaget et fradrag i salgsmængden for visse EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som også importerede fra Kina. Dette fradrag forhindrede, at denne salgsmængde blev medregnet to gange i det samlede forbrug.
(85)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Forbruget i EU (tons)
2008
2009
2010
UP
Import i alt
4 600
7 600
10 300
14 300
EU-produktion solgt på EU-markedet
91 000
91 500
87 700
82 456
Forbrug i alt
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Det samlede forbrug på EU-markedet svingede kun lidt i den betragtede periode. Årsagen til denne stabilitet er, at EU-markedet for den pågældende vare er modent, og da der er tale om en vare, der normalt anvendes til husholdningsformål, var den ikke genstand for udsving til trods for den økonomiske krise.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde og markedsandel
(87)
Oplysningerne om importmængder blev indhentet fra klageren, som justerede Eurostats statistiske oplysninger på grundlag af sit kendskab til markedet. Denne justering var nødvendig, fordi statistikken vedrørende den relevante KN-kode omfatter anden import end den pågældende vare. Justeringen blev baseret på kendskab til eksport til EU-markedet fra de forskellige eksportlande og importprisen, hvoraf det fremgår, om der er tale om den pågældende vare eller ej. De interesserede parter kunne i klagens bilag 3 finde de nøjagtige tal og oplysninger om den anvendte metode. På dette grundlag har Kinas import til Unionen udviklet sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Import fra Kina (tons)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeks (2008 = 100)
100
160
230
304
Markedsandel
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
154
225
301
Kilde: Klageren
(88)
Efter antidumpingundersøgelsen vedrørende den vigtigste råvare og varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller), som resulterede i indførelse af told for kinesiske producenter i 2009, steg importen fra Kina betragteligt. Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 200 % i løbet af den betragtede periode.
(89)
De kinesiske eksporterende producenters markedsandel viser samme stigende tendens som importen i den betragtede periode og steg fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP.
3.2. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(90)
De gennemsnitlige priser på importen fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 3
Priser på importen fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig cif-pris i EUR/tons
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeks (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Kilde: Eurostat
(91)
Det skal fremhæves, at de kinesiske importpriser i vid udstrækning følger de kinesiske priser på råvarer (hovedsageligt aluminiumlegeringer). Importpriserne faldt dog med 3 % i UP set i forhold til 2010 på et tidspunkt, hvor råvarepriserne steg med ca. 4 % (se nedenstående tabel).
Tabel 4
Udvikling i de gennemsnitlige priser på aluminium i Kina
2008
2009
2010
UP
SHFE's gennemsnitlige, månedlige, vejede spotpris pr. ton (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeks (2008 = 100)
100
84
104
108
Kilde: Shanghai Futures Exchange (SHFE), ekskl. moms
(92)
Da al kendt kinesisk import blev foretaget under eget mærke, blev sammenligningerne vedrørende underbud (og målprisunderbud) udelukkende foretaget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg af varer under eget mærke.
(93)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(94)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 10,0 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-Erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(95)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra de samarbejdsvillige EU-producenter.
(97)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
97
95
Produktionskapacitet (tons)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeks (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitetsudnyttelse
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode, selv om forbruget forblev nogenlunde stabilt i samme periode. Selv om produktionskapaciteten forblev relativt stabil i den betragtede periode, fulgte kapacitetsudnyttelsen samme nedadgående tendens som produktionen.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde på EU-markedet (tons)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeks (2008 = 100)
100
101
96
91
Markedsandel
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 9 % i den betragtede periode, og dens markedsandel faldt løbende, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
4.2.3. Vækst
(100)
Faldet i salgsmængder og markedsandele i Unionen for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode bør ses i sammenhæng med et stabilt forbrug i samme periode, jf. betragtning 85.
4.3. Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
4.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 7
Salgspriser
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i Unionen ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. ton)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeks (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser (herunder mærkevarer og andre varer) viser et fald på 2 % i den betragtede periode. Salgspriserne blev imidlertid ikke anset for at være en pålidelig skadesindikator, fordi de i høj grad var påvirket af priserne på råvarer (hovedsageligt aluminium), som viste en tilsvarende tendens i den betragtede periode. Samlet set er priserne i 2010 og UP blevet holdt nede på grund af det i betragtning 94 omhandlede underbud.
4.3.2. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 8
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
301
314
287
284
Indeks (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivitet (enhed/ansat)
143
138
141
138
Indeks (2008 = 100)
100
96
98
96
Lønninger pr. ansat
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Antallet af ansatte faldt med 6 % i den betragtede periode, om end lønningerne pr. ansat steg en smule. Desuden førte faldet i antallet af ansatte ikke til en produktivitetsstigning, da faldet i salgsmængden som omhandlet i betragtning 99 var endnu større. EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt rent faktisk en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt i 2010 uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. I UP faldt produktiviteten igen til det laveste niveau for 2009.
4.3.3. Lagerbeholdninger
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeks (2008 = 100)
100
104
108
123
Slutlagre som andel af produktionen
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Selv om de virksomheder i EU-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, fastholdt deres lagre på et lavt niveau ved hjælp af et system med produktion efter ordre, havde de lagerbeholdninger af visse almindelige varer. Lagerbeholdningerne steg betydeligt både i absolutte tal og som andel af produktionen. I den betragtede periode steg ultimolagrene fra 6,7 % til 9,1 %.
4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
Rentabilitet
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Den således beregnede rentabilitet nåede sit højeste niveau i 2009 på grund af faldende omkostninger til køb af den vigtigste råvare (dvs. aluminium). Fortjenesten faldt fra 2009 og fremefter og var på 0,7 % i UP. Disse rentabilitetstal dækker alle markedssegmenter, herunder det forholdsvis rentable mærkevaresegment, som i langt mindre grad var udsat for konkurrence fra lavprisimporten fra Kina. Segmentet for varer under eget mærke alene var rent faktisk tabsgivende i UP.
(105)
EU-erhvervsgrenen nævnte ikke evnen til at tilvejebringe kapital som et stort problem.
Tabel 11
Likviditet, investeringer og investeringsafkast
2008
2009
2010
UP
Likviditet
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeks (2008 = 100)
100
137
95
61
Investeringer (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeks (2008 = 100)
100
47
60
37
Investeringsafkast
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, og investeringsafkastet fulgte samme negative tendens som afkastet af omsætningen.
(107)
I 2008 investerede en EU-producent i yderligere lagerfaciliteter. I de andre år inden for den betragtede periode blev der ikke konstateret større investeringer for de virksomheder i stikprøven, der er omfattet af EU-erhvervsgrenen.
4.3.5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(108)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(109)
Undersøgelsen viste, at mange skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2010 til udgangen af UP.
(110)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og markant i en situation med et stabilt forbrug. Samtidig er EU-erhvervsgrenens salgsmængde samlet set faldet med 9 %, og dens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint. Også EU-erhvervsgrenens lagre voksede betydeligt, hvilket viser, at den ikke er i stand til at sælge varen. Den billige dumpingimport steg støt i den betragtede periode og underbød EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i UP.
(111)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket i 2010 og UP.
(112)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(113)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkning
(114)
Ved udgangen af 2009 blev der indført antidumpingtold på folie af aluminium i jumboruller med oprindelse i Kina. Fra denne dato steg importen af den pågældende vare (varer på senere produktionstrin) hurtigt. Denne stigning faldt sammen med en forværring af EU-erhvervsgrenens situation.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget forblev stabilt i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg voldsomt, dvs. med over 200 %. Markedsandelen for denne import steg også fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP (dvs. med omkring 9 procentpoint). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 9 %, og ligeledes faldt markedsandelen med 9 procentpoint, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
(116)
Hvad angår pristrykket, bør det fremhæves, at de kinesiske eksporterende producenter underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP. Pristrykket i forbindelse med øgede mængder gav de kinesiske eksporterende producenter mulighed for at indgå kontrakter med store kunder (detailhandlere og grossister). Hvad angår de kontrakter, som blev bevaret, var EU-erhvervsgrenen nødt til at give afkald på de prisstigninger, som den behøvede for at kunne kompensere for stigninger i aluminiumspriserne. Underbudsniveauet var i UP på ca. 10 %, og i det pågældende år øgede EU-erhvervsgrenen gennemsnitspriserne med 3 % for at afspejle de øgede omkostninger til råvarer, hvorimod de kinesiske eksporterende producenter sænkede deres priser på EU-markedet med ca. 3 % (se tabel 3). Dette resulterede i en betydelig forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(117)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den store stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af mange skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(118)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Klageren forelagde oplysninger om mængden og pristendenserne på baggrund af data fra Eurostat.
Tabel 12
Import fra tredjelande
2008
2009
2010
UP
Import fra tredjelande
330
764
461
1 306
Indeks (2008 = 100)
100
231
140
396
Markedsandel
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Importen fra tredjelande (hovedsageligt Indien, Rusland, Taiwan og Tyrkiet) steg med 300 % i den betragtede periode. Den samlede andel af EU-markedet for denne import er dog stadig marginal. Den kan derfor ikke have bidraget til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen i UP.
3.2. Eksportmængder og priser
(120)
Eksportmængden for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er fastsat på grundlag af efterprøvede tal fra producenterne i stikprøven.
Tabel 13
Eksport foretaget af EU-producenterne i stikprøven
2008
2009
2010
UP
EU's eksportmængde
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeks (2008 = 100)
100
95
84
89
Eksport som andel af produktionen
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
86
94
Eksportpriser
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeks (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Eksportmængden for producenterne i stikprøven var ubetydelig i den betragtede periode og tegnede sig på intet tidspunkt for mere end 2 % af de producerede mængder. Den fulgte samme tendens som salget på det europæiske marked. På baggrund af de begrænsede mængder anses det, at udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportmængde ikke bidrog til den væsentlige skade, der er forvoldt.
3.3. Virkningen af den økonomiske krise
(122)
Den økonomiske krise førte ikke til noget fald i EU-forbruget i den betragtede periode. Som kunne forventes for husholdningsvarer, som ikke er luksusvarer, havde finanskrisen ingen indvirkning på forbruget af AHF, som stadig er meget stabilt inden for fødevarefremstilling og emballageindustrien. Den økonomiske krise bidrog således ikke til den skade, som EU-erhvervsgrenen blev forvoldt i UP.
3.4. Konkurrence på EU-markedet
(123)
Konkurrencen på EU-markedet er stærk, og der skal i den forbindelse mindes om, at EU-erhvervsgren er præget af store forskelligheder (der er over 30 producenter), og at en af de vigtigste kunder er den magtfulde detailsektor.
(124)
I løbet af de sidste mange år har Den Europæiske Unions største detailhandlere udviklet deres egne mærker (handelsmærker), hvilket for AHF har indebåret et gradvist fald i salget af producenternes egne mærker. Dette har skadet producenterne i EU-erhvervsgrenen, som har oplevet et faldende salg i det mere rentable segment for mærkevarer og tvunget dem ud i en situation med større indbyrdes konkurrence i det voksende segment for handelsmærker.
(125)
Denne udvikling har dog været en gradvis proces over en lang årrække, og undersøgelsen har vist, at segmentet for handelsmærker kun er steget fra 83 % til 84 % fra 2010 til UP. Denne stigning har ganske vist haft begrænsede virkninger for EU-producenterne, men forklarer ikke omfanget af den skade, de har oplevet.
3.5. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(126)
De interesserede parter hævdede, at udsvingene i produktionsomkostningerne, navnlig aluminiumsprisen, bidrog til skaden.
(127)
Omkostningerne til fremstilling af AHF er tæt knyttet til prisudviklingen for aluminium, den vigtigste råvare, der benyttes til fremstilling af denne vare. Priserne på LME er benchmarks for aluminiumspriserne i hele verden.
Tabel 14
Udvikling i gennemsnitspriserne for aluminium på LME
2008
2009
2010
UP
LME's gennemsnitlige kontantpris pr. ton i USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeks (2008 = 100)
100
64
78
90
Kilde: LME
(128)
Den udvikling, der er beskrevet ovenfor, skyldes den finansielle krise, som begyndte omkring oktober 2008. Aluminiumspriserne faldt på grund af mindre efterspørgsel, men steg igen mod undersøgelsesperiodens afslutning. AHF-branchen fastsætter dog normalt sine priser på grundlag af LME's benchmarkpris plus en margen til dækning af forarbejdningsomkostninger og fortjeneste. Dette betyder, at under normale omstændigheder har udsving i LME's benchmarkpris ikke stor indvirkning på AHF-branchens situation, da priserne på færdigvaren svinger i takt med LME's priser. EU-erhvervsgrenen har rent faktisk altid befundet sig i et miljø præget af svingende aluminiumspriser.
(129)
Det blev også fremført, at EU-erhvervsgrenens udstyr er ineffektivt, hvilket bidrog til skaden. Det skal dog bemærkes, at undersøgelsen ikke kunne bekræfte dette synspunkt, og at EU's og Kinas forarbejdningsomkostninger overordnet set var forholdsvis ensartede. Endvidere ville en sådan ineffektivitet betyde, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville have været lav i mange år, og en sådan påstand forklarer ikke tabet af markedsandele og faldet i salgsmængde og rentabilitet fra 2009 til UP.
(130)
På baggrund af ovenstående kan hverken udsvingene i aluminiumspriserne eller den påståede manglende produktionseffektivitet betragtes som en årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.6. Overkapacitet
(131)
Som nævnt ovenfor var de europæiske producenters kapacitetsudnyttelse relativt lav i den betragtede periode. Da EU-producenterne kan anvende de samme maskiner til omspoling af andre varer (f.eks. plastfolie), anses tallene for kapacitetsudnyttelsen dog ikke for at være en væsentlig faktor for årsagssammenhængen. Desuden var tallene for kapacitetsudnyttelsen allerede forholdsvis lave i 2008 og 2009, hvor rentabiliteten og erhvervsgrenens situation generelt var tilfredsstillende.
(132)
Det blev derfor konkluderet, at overkapacitet ikke var en væsentlig årsag til den skade, som EU-producenterne led.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Ovenstående analyse har vist, at der var en betydelig stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina, navnlig i 2010 og UP. Det blev konstateret, at denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen for lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele, og rentabiliteten forværredes, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditet og investeringsafkast nåede deres laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes/grossisternes og detailhandlernes interesser.
2. EU-Erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at mange skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig. EU-erhvervsgrenens situation forværredes hurtigt efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller) i 2009. Da de samme strukturelle problemer i den kinesiske aluminiumssektor, som allerede er blevet konstateret i forbindelse med denne undersøgelse, fortsat findes på markedet, hævdede EU-erhvervsgrenen, at den også bør beskyttes mod illoyal konkurrence.
(139)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(140)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende, navnlig i sektoren for handelsmærker. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af den faldende tendens i rentabiliteten og andre finansielle indikatorer, herunder f.eks. likviditet og investeringsafkast, kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at forblive konkurrencedygtige på markedet, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(141)
Endvidere leverer EU-erhvervsgrenen andre varer inden for fødevarefremstilling og emballage som f.eks. plastfolie og papirvarer til sine kunder (hovedsageligt detailhandlere og grossister). Nogle af disse varer fremstilles på samme udstyr til omspoling, som benyttes til den pågældende vare. Den pågældende vare udgør en væsentlig del af det varesortiment, der sælges af de forskellige virksomheder i EU-erhvervsgrenen, og repræsenterer for nogle af disse over 50 % af omsætningen. Hvis situationen for den pågældende vare forværres yderligere, vil det også bringe EU's produktion af andre varer i fare.
(142)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Importørernes/grossisternes interesser
(143)
For så vidt angår importørerne, foretages en stor del af importen af den pågældende vare, skønsmæssigt ca. 50 % i UP, af to store aktører på det europæiske marked, som køber deres varer i Kina.
(144)
En af disse importører er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i stikprøven (CeDo Shanghai). CeDo-gruppen har udviklet en tostrenget indkøbsstrategi, hvor den folie, der sælges på EU-markedet, fremstilles i både Kina og Unionen. Gruppen understregede, at antidumpingforanstaltninger ville true denne strategi og mindske gruppens rentabilitet. De foreslåede foranstaltninger er dog ikke rettet mod en bestemt virksomhed, men har til formål at genskabe redelige handelsvilkår på EU-markedet.
(145)
Undersøgelsen har ikke afsløret, om den anden store importør (Quickpack) er forretningsmæssigt forbundet med en af dens kinesiske leverandører. Dette skyldes, at virksomheden, selv om den er blevet opfordret til at deltage i undersøgelsen, har valgt ikke at samarbejde. Derfor er det uklart, hvilke virkninger en told på det foreslåede niveau vil have for dens forretning.
(146)
Kun to af de resterende importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet. Deres besvarelser repræsenterer ca. 6 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder hævdede, at de kan blive tvunget til at forlade foliemarkedet, hvis der indføres en antidumpingtold, men deres øvrige varer tegnede sig imidlertid for over 80 % af deres omsætning, idet de to virksomheder importerede mange andre varer inden for sektoren for fødevarer og husholdningsartikler.
(147)
En anden importør/producent (Terinex Ltd) besvarede ikke spørgeskemaet, men afgav en udtalelse baseret på forholdene på markedet i Det Forenede Kongerige. Terinex Ltd forklarede, at priserne på dens indkøb i Kina underbød prisen på virksomhedens egen produktion, men var ikke af den opfattelse, at importen var skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, da virksomheden er en lille aktør på markedet. Hvis al import fra Kina tages i betragtning (jf. betragtning 87 ff.), står det som forklaret i betragtning 114 ff. klart, at importen fra Kina er en vigtig årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Da omsætningen af den pågældende vare er relativt beskeden set i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter, vil indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke have nogen alvorlig indvirkning på dens samlede fortjeneste.
(148)
Hvad angår importsektoren i almindelighed (uanset om der er tale om forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller ej), kan det ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få negativ indvirkning på denne sektor, fordi en told sandsynligvis vil gøre det mindre attraktivt at importere, og EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis være i stand til at genvinde nogle ordrer/kontrakter på importsektorens bekostning. Dette ville ikke desto mindre ske på grundlag af en genetablering af retfærdig konkurrence, og indvirkningen på importsektoren som helhed vil ikke være uforholdsmæssig stor.
(149)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at virkningen for disse importører ikke vil være så omfattende, at foranstaltningerne kan betragtes som værende imod Unionens overordnede interesser.
4. Detailhandlernes interesser
(150)
Seks detailhandlere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse detailhandlere kan betragtes som repræsentative i betragtning af, at de med deres beliggenhed dækker store dele af Den Europæiske Union, og at deres omsætning er af varierende størrelse. De er alle imod indførelsen af foranstaltninger, fordi foranstaltninger vil medføre ekstraomkostninger i forbindelse med deres aktiviteter og begrænse deres valg af leverandør.
(151)
Det fremgår imidlertid meget klart af deres svar, at den af undersøgelsen omfattede vare tegner sig for en beskeden del af disse detailhandleres omsætning (under alle omstændigheder under 1 %), og eventuelle antidumpingforanstaltninger vil have begrænsede eller ingen virkninger for deres omsætning eller fortjeneste.
5. Forbrugernes interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne vil sandsynligvis være marginal, idet AHF tegner sig for en meget lille procentdel af forbrugerens ugentlige budget. Desuden forventes det, at der vil være en meget beskeden eller slet ingen stigning i priserne på AHF i detailhandelsleddet forårsaget af indførelsen af told.
6. Konklusion vedrørende unionens interesser
(154)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(155)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(156)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(157)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(158)
I tidligere undersøgelser vedrørende AHF (jumboruller) blev den normale fortjeneste fastsat til 5 % på det grundlag, der er beskrevet ovenfor. Klageren hævdede, at 6 % ville være en rimelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen uden den skadevoldende dumping. Han kunne dog ikke forelægge relevant dokumentation for denne påstand, og da der ikke er fremsat andre bemærkninger i den forbindelse, anses det for passende at anvende den fortjenstmargen på 5 %, som blev fastsat i den tidligere undersøgelse. Det blev derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende tal, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjeneste opnået i UP fra EU's salgspriser og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen.
(159)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(160)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(161)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Foreslået midlertidig antidumpingtold
Virksomhedens navn
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(163)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10 (Taric-kode 7607111110 og 7607191010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Alle andre virksomheder
35,4 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2012.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.