RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 924/2012
af 4. oktober 2012
om ændring af forordning (EF) nr. 91/2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. juli 2001 om de foranstaltninger, der kan træffes af EF på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (1) (»WTO-bemyndigelsesforordningen«), særlig artikel 1,
under henvisning til Europa-Kommissionens forslag forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådets forordning (EF) nr. 91/2009 (2) indførte en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»forordningen om endelig told«).
B. RAPPORTER VEDTAGET AF WTO'S TVISTBILÆGGELSESORGAN
(2)
28. juli 2011 vedtog WTO's Tvistbilæggelsesorgan appelorganets rapport og panelrapporten som ændret ved appelorganets rapport i tvisten »De Europæiske Fællesskaber - De endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina« (3) (»rapporterne«). I disse rapporter blev det blandt andet konstateret, at EU handlede i modstrid med:
-
artikel 6.10 og 9.2 i WTO-antidumpingaftalen, for så vidt angår artikel 9, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (4) (grundforordningen), som anvendt i undersøgelsen vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (undersøgelserne af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer)
-
artikel 6.4, 6.2 og 2.4 i WTO-antidumpingaftalen, for så vidt angår visse aspekter af fastsættelsen af dumping i undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer
-
artikel 4.1 i WTO-antidumpingaftalen, for så vidt angår definitionen af Unionens erhvervsgren i undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer
-
artikel 3.1 og 3.2 i WTO-antidumpingaftalen, for så vidt angår fastsættelsen af dumpingimportmængden i undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer
-
artikel 3.1 og 3.5 i WTO-antidumpingaftalen for så vidt angår analysen om årsagssammenhæng i undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer
-
artikel 6.5 og 6.5.1 i WTO-antidumpingaftalen for så vidt angår behandlingen af fortrolige oplysninger i undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer.
C. SAGSFORLØB
(3)
Den 6. marts 2012, i henhold til WTO-bemyndigelsesforordningen, indledtes en fornyet undersøgelse ved offentliggørelsen af en meddelelse (5) i Den Europæiske Unions Tidende (»meddelelsen om indledning«). Europa-Kommissionen informerede parterne omfattet af den undersøgelse, som resulterede i forordning (EF) nr. 91/2009 (»den oprindelige undersøgelse«) om den fornyede undersøgelse, og om den måde, hvorpå der skulle tages højde for rapporternes konklusioner med hensyn til forordningen om endelig told.
D. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(4)
Den pågældende vare er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (med eller uden møtrikker eller underlagsskiver, bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »skruer« eller »den pågældende vare«).
(5)
Den pågældende vare tilhører normalt KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00.
(6)
Rapporterne påvirker ikke de konklusioner, der er beskrevet i betragtning 40 til 57 i forordningen om endelig told vedrørende den pågældende vare og lignende varer.
E. REVIDEREDE KONKLUSIONER PÅ BASIS AF RAPPORTERNE
(7)
Som angivet i meddelelsen om indledning revurderede Kommissionen den oprindelige undersøgelses endelige konklusioner, idet den tog højde for tvistbilæggelsesorganets henstillinger og afgørelser. Denne revurdering var baseret på oplysninger indhentet i den oprindelige undersøgelse samt oplysninger indhentet efter offentliggørelsen af meddelelsen.
(8)
Den oprindelige undersøgelse af spørgsmålet om dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2006 til den 30. september 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Hvad angår de relevante parametre inden for rammerne af skadesvurderingen blev oplysninger dækkende perioden fra den 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«) analyseret.
(9)
Denne forordning forsøger at rette de aspekter i forordningen om endelig told, som blev konstateret som værende modstridende af tvistbilæggelsesorganet i de rapporter, den vedtog, og bringe samme forordning i overensstemmelse med tvistbilæggelsesorganets henstillinger og afgørelser.
1. Individuel behandling: anvendelse af artikel 9, stk. 5, i forordningen om endelig told
(10)
Dette afsnit beskriver de revurderede konklusioner fra den oprindelige undersøgelse angående rapporternes henstillinger og afgørelser om, at EU handlede i modstrid med artikel 6.10 og 9.2 i WTO's antidumpingaftale for så vidt angår artikel 9, stk. 5, i den grundforordning, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer.
(11)
Som nævnt i betragtning 81 og 84 i forordningen om endelig told blev samtlige de fem eksporterende producenter i stikprøven samt 3 individuelt undersøgte eksporterende producenter, der anmodede om individuel behandling, vurderet til at opfylde samtlige krav med henblik på at opnå en sådan behandling i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. Som angivet i betragtning 62 og 78 i forordningen om endelig told betragtedes fire eksporterende producenter, der oprindeligt tog del i stikprøven, og en individuelt undersøgt virksomhed som ikkesamarbejdende virksomheder, da de fremlagde oplysninger, der ikke stemte overens med beviserne i løbet af undersøgelsen.
(12)
I lyset af rapporternes anbefalinger vedrørende artikel 9, stk. 5, i grundforordningen opfordrede Kommissionen eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina til at give sig til kende og fremlægge de nødvendige oplysninger med henblik på at gennemgå deres aktuelle situation på ny, såfremt deres eksport til Den Europæiske Union for indeværende er genstand for de gældende antidumpingforanstaltninger for import af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fra Folkerepublikken Kina, og såfremt de mener, at de er blevet afskrækket fra at samarbejde og anmode om individuel behandling i forbindelse med den oprindelige efterforskning på grund af den administrative byrde i forbindelse hermed, eller fordi de mente, at de ikke opfyldte samtlige kriterier i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen.
(13)
Kommissionen opfordrede disse producenter til at erklære, hvorvidt de mente at være blevet afskrækket fra at samarbejde og anmode om individuel behandling i forbindelse med den oprindelige efterforskning på grund af den administrative byrde i forbindelse hermed, eller fordi de mente, at de ikke opfyldte samtlige kriterier i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. Sådanne interesserede parter blev opfordret til at give sig til kende senest 30 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning samt til at fremlægge de følgende to oplysninger:
-
hvorvidt de mener, at de blev afskrækket fra at samarbejde og anmode om individuel behandling i forbindelse med indledningen af den oprindelige efterforskning
-
fremlægge information om mængder eksporteret til Den Europæiske Union og eksportpriser dækkende den undersøgelsesperiode, der anvendtes i den oprindelige undersøgelse.
(14)
Visse eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina udtrykte bekymring i forbindelse med gennemførelsen af proceduren i tvistbilæggelsesorganets rapporter fremlagt i meddelelsen om indledning. De understregede navnlig, at de offentliggjorte frister efter deres mening var for korte. De hævdede, at en urimelig administrativ byrde blev pålagt de eksporterende producenter, hvilket virkede afskrækkende og forhindrede dem i at opnå individuel behandling.
(15)
Disse eksporterende producenters bekymring blev ikke betragtet som begrundet. Kommissionen fandt fristen passende i forhold til den administrative byrde og den mindre mængde oplysninger, der krævedes. Således forklarede meddelelsen om indledning, at en fornyet undersøgelse af en eksporterende producents aktuelle situation ville blive taget i betragtning efter modtagelse af en ansøgning indeholdende følgende oplysninger:
-
simpel erklæring om, at producenten mener at være blevet afskrækket og derfor ikke har samarbejdet og anmodet om individuel behandling
-
enkle tal, hvoraf det fremgår, at vedkommende eksporterede det pågældende produkt til EU i løbet af den oprindelige undersøgelsesperiode.
(16)
Kommissionens eneste hensigt med at kræve disse oplysninger var at gøre det muligt at identificere de eksporterende producenter, der ville have været i stand til at samarbejde og anmode om individuel behandling på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse, men som mente, de var blevet afskrækket derfra. En frist på 30 dage blev vurderet som passende til at besvare en anmodning om en simpel erklæring og meget enkle tal og kan ikke betragtes som en påtvungen administrativ byrde af urimeligt omfang. Det kinesiske handelskammer og en kinesisk eksporterende producent hævdede, at Kommissionen ved at anmode om de i ovennævnte betragtning 15 nævnte oplysninger påtvang de kinesiske eksporterende producenter dens betingelser, skønt der som udgangspunkt bør gives individuel behandling i henhold til artikel 6.10 og 9.3 i WTO's antidumpingaftale. Denne tilgang var i modstrid med anbefalingerne i tvistbilæggelsesorganets rapporter, og disse parter opfordrede Kommissionen til at kontakte de kinesiske eksporterende producenter ex officio og erklære, at de ville modtage individuel behandling. I denne sammenhæng finder Kommissionen, at den ved at offentliggøre meddelelsen om indledning, der blev sendt til alle de kendte eksporterende producenter i Kina, deres erhvervssammenslutning og de nationale myndigheder, har kontaktet samtlige de eksporterende producenter i Kina og bedt dem give sig til kende inden for 30 dage, såfremt de har eksporteret i løbet af den oprindelige undersøgelsesperiode uden at give sig til kende under samme. Sidstnævnte spørgsmål skal ikke betragtes som en »betingelse« i betydningen »test« som fremlagt af de pågældende parter, men snarere som en fastslåelse af, at de rent faktisk var berørt af den oprindelige undersøgelse. Endelig bør det bemærkes, at de spørgsmål, der blev stillet om de eksporterede produkter, er nødvendige med henblik på at kontrollere, hvorvidt den oprindeligt valgte prøve burde ændres, og er uden relevans for anvendelsen af individuel behandling. Påstanden blev derfor afvist.
(17)
Ud af de 15 virksomheder, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning, og som indgav ansøgning inden for fristen:
-
var ti virksomheder eksporterende producenter, der allerede havde givet sig til kende og samarbejdet i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Dette illustrerede, at de ikke var blevet afskrækket fra at samarbejde og anmode om individuel behandling under den oprindelige undersøgelse, og at deres situation således ikke kunne gennemgås på ny inden for rammerne af denne fornyede undersøgelse. En af disse ti virksomheder, der anmodede om fornyet undersøgelse af dens nuværende toldsatser, blev opfordret til at indgive en anmodning om undersøgelse til Kommissionen i henhold til artikel 11.3 i grundforordningen.
-
var én virksomhed en ny eksporterende producent (dvs. at vedkommende ikke havde eksporteret til EU på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse). Denne virksomhed kunne således ikke samarbejde og anmode om individuel behandling under den oprindelige undersøgelse. Virksomheden blev informeret om proceduren for ansøgning om behandling som ny eksporterende producent i henhold til artikel 2 i forordningen om endelig told
-
blev to virksomheder ikke betragtet som eksporterende producenter, men som handelsselskaber og således meddelt, at de ikke var omfattet af denne fornyede undersøgelse
-
hævdede to eksporterende producenter, at de opfyldte kriterierne og krævede deres situation undersøgt, men den ene af disse virksomheder trak efterfølgende sin ansøgning tilbage.
(18)
De virksomheder, der havde indgivet forespørgsel, fik muligheden for at fremsætte bemærkninger til de oplysninger, de modtog.
(19)
Den eksporterende producent, der hævdede at opfylde kriterierne og anmodede om undersøgelse af situationen, blev vurderet til at svare til kriterierne i punkt 1 i meddelelsen om indledning. Denne eksporterende producent anmodede desuden om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, idet vedkommende hævdede, at var vedkommende ikke blevet afskrækket fra samarbejde under den oprindelige undersøgelse, ville vedkommende have anmodet om denne behandling. I betragtning af, at alle de eksporterende producenter, der under den oprindelige efterforskning havde anmodet herom, var blevet undersøgt individuelt, blev virksomhedens anmodning godkendt for at sikre lige behandling.
(20)
Den 6. juni 2012 (6) blev der offentliggjort en meddelelse om fornyet undersøgelse af den aktuelle situation for den eksporterende producent Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (»BFC«). Denne eksporterende producents eksportmængder udgjorde i løbet af undersøgelsesperioden mindre end 0,4 % af den samlede eksport fra Kina i løbet af undersøgelsesperioden. I lyset heraf fandt Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at ændre den oprindelige stikprøve af eksporterende producenter. Et spørgeskema blev sendt til den eksporterende producent i Kina og dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, der deltog i videresalget af det berørte produkt i løbet af den oprindelige undersøgelsesperiode.
(21)
Kommissionen indhentede og kontrollerede samtlige de oplysninger, der skønnedes nødvendige med henblik på at afgøre, om der var tale om dumping. Den foretog desuden kontroller på de følgende forretningsmæssigt forbundne virksomheders adresser:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Sverige
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Tyskland.
(22)
Kommissionen konkluderede, at BFC skulle tildeles individuel behandling i henhold til henstillingerne om grundforordningens artikel 9, stk. 5, i tvistbilæggelsesorganets rapporter.
2. Visse aspekter i afgørelsen af spørgsmålet om dumping i undersøgelserne af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer
(23)
Dette afsnit fremlægger den oprindelige undersøgelses genvurderede konklusioner vedrørende de følgende henstillinger og afgørelser i rapporterne om, at EU handlede i modstrid med artikel 6.4, 6.2 og 2.4 i WTO-antidumpingaftalen angående visse aspekter af afgørelsen om dumping i den oprindelige undersøgelse af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer.
(24)
Inden for rammerne af den åbne dialog med visse kinesiske eksporterende producenter og det kinesiske handelskammer fik parterne mere detaljerede oplysninger om egenskaberne for de produkter, der blev solgt af den indiske samarbejdende producent. Dette med henblik på at tage højde for WTO's Tvistbilæggelsesorgans anbefalinger vedrørende artikel 6.4, 6.2 og 2.4 i WTO-antidumpingaftalen som anført i ovenstående betragtninger 28 til 53. Disse oplysninger omfattede navnlig de produktegenskaber, der forekom relevante for bestemmelsen af den normale værdi, og som blev anvendt i sammenligningen med det pågældende produkt, dvs. det faktum, at det indiske hjemmemarkedssalg er inddelt i henholdsvis »standardsalg« og »specialsalg«, og at styrkeklassen fastsættes for hver transaktion. Derefter blev der udregnet en normal værdi pr. kg, som fastsat i tabellen med varekontrolnumre (PCN).
(25)
Kommissionen lagde vægt på to afgørende sammenligningselementer: styrkeklasse og opdelingen standard-/specialskruer, som angivet i betragtning 48 til 50 i forordningen om endelig told. Denne skelnen mellem henholdsvis standard- og specialskruer blev tilføjet som et nyt sammenligningselement i løbet af undersøgelsen, og styrkeklassen blev anvendt som det andet væsentlige sammenligningskriterium, således som størstedelen af de kinesiske eksporterende producenter selv foreslog det under den oprindelige undersøgelse.
(26)
Som nævnt i betragtning 56 i forordningen om endelig told kan standardskruer produceret i et referenceland sammenlignes med de skruer, der eksporteres til EU af de kinesiske producenter i stikprøven, da disse viste sig at have de samme fysiske og tekniske egenskaber som de varer, der blev eksporteret fra Kina.
(27)
Den normale værdi blev angivet ab fabrik og tilpasset for at tage højde for priseffekten af den kvalitetskontrol, der udføres af den indiske producent i modsætning til den kinesiske. Resultatet blev således to lister over normale værdier i kinesiske yen (CNY) pr. kg for hver styrkeklasse, en for standard- og en for specialskruer.
2.1. Note om fremlæggelse af oplysninger af 30. maj 2012
(28)
Den 30. maj 2012 blev yderligere oplysninger fremlagt til alle interesserede parter vedrørende de produkttyper, der anvendtes til sammenligning af den normale værdi og eksportprisen. Som indledningsmeddelelsen angiver, modtog alle interesserede parter mere præcise oplysninger om de produktegenskaber, der blev fundet relevante til bestemmelse af den normale værdi.
(29)
Indholdet af noten om fremlæggelse af oplysninger omfattede den normale værdi, fastsat på grundlag af priserne for det pågældende produkt solgt på hjemmemarkedet af den samarbejdende indiske producent. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. To indiske producenter var villige til at samarbejde ved at udfylde et spørgeskema. De indsendte oplysninger i spørgeskemabesvarelserne blev efterprøvet hos de to virksomheder. Dog afgav kun en virksomhed tilstrækkeligt detaljerede data til, at den normale værdi kunne fastsættes.
(30)
Som nævnt i betragtning 90 i forordningen om endelig told »rejste en række importører og eksportører tvivl om, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende data fra førnævnte indiske producent, da i) mængden af skruer, der produceres og sælges af denne producent på det indiske hjemmemarked, angiveligt ikke var repræsentativt for den mængde, der eksporteres fra Kina til Fællesskabet, og ii) denne indiske producent angiveligt har handelsmæssige forbindelser til en af de EF-producenter, der støtter klagen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at i) den indiske producents salgsmængder blev betragtet som værende tilstrækkeligt repræsentative til, at der kunne beregnes pålidelige normale værdier, og at ii) valget af Indien som referenceland ikke er urimeligt, selv om den pågældende indiske producent har forbindelser til en EF-producent, der støtter klagen. Det blev endvidere bemærket, at disse forbindelser blev etableret efter undersøgelsesperioden. På grund af manglende samarbejde fra andre tredjelandsproducenter og i betragtning af ovennævnte blev valget af Indien som referenceland betragtet som rimeligt«.
(31)
I betragtning af konkurrencevilkårene og åbenheden på det indiske marked og i betragtning af, at den samarbejdende indiske producent solgte varetyper, der kunne sammenlignes med dem, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, blev det derfor konkluderet, at Indien var et egnet tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(32)
Noten om fremlæggelse af oplysninger angav, at disse data om hjemmemarkedssalg dækkede undersøgelsesperioden, dog uden det komplette varekontrolnummer (»PCN«). Den indiske producent kunne dog identificere den solgte skrues styrkeklasse, og hvorvidt der var tale om standard- eller specialskruer, jf. forordningen om endelig told. Behovet for at skelne mellem standard- og specialskruer var ikke fastsat på tidspunktet for undersøgelsens begyndelse, hvor PCN blev oprettet.
(33)
Kommissionen bemærkede dog, at denne skelnen påvirkede prissammenligningen, hvorfor den indiske producent fremlagde disse data efter anmodning. Det indiske hjemmemarkedssalg blev således inddelt i »standard«- og »special«-salg, hvorefter styrkeklassen blev fastsat for hver transaktion. En normal værdi pr. kg blev udregnet for hver styrkeklasse, som oprindeligt identificeret i tabellen med varekontrolnumre (PCN).
(34)
De resterende egenskaber fra det oprindelige PCN blev ikke anvendt, dels fordi den indiske producent ikke kunne fremlægge så detaljerede data, men også på grund af følgende:
-
Diameter og længde blev ikke dømt relevante, da analysen var baseret på vægt og således automatisk tog højde for forskelle stammende fra skruer med forskellig diameter eller længde.
-
Der var ingen angivelse af forskelle angående krombelægning eller belægning generelt - dvs. angivelse af galvanisering - mellem den indiske producents varer og de kinesiske skruer.
-
Med hensyn til det sidste PCN-element, KN-koderne blev det vurderet, at der ikke var tale om en pålidelig indikator, idet de kinesiske og indiske myndigheder, i modsætning til EU-myndighederne, ikke opererer med 10 KN-koder for at definere det pågældende produkt.
(35)
Kommissionen fokuserede derfor på to afgørende forskelle mellem produkterne: dels styrkeklassen, dels forskellen på standard- og specialskruer, hvilket er en indikator for kunde- og kvalitetsforskelle.
(36)
Den normale værdi blev angivet ab fabrik og tilpasset for at tage højde for priseffekten af den kvalitetskontrol, der udføres af den indiske producent, men ikke i Kina. Resultatet blev således to lister over normale værdier i kinesiske yen (CNY) pr. kg for hver styrkeklasse, en for standard- og en for specialskruer.
(37)
Kommissionen meddelte alle interesserede parter, at den normale værdi ikke kunne afsløres, da der var tale om en enkelt indisk producents fortrolige pris på hjemmemarkedet. De interesserede parter blev dog meddelt, at den normale »standard«-værdi for en skrue i styrkeklasse 8.8 (»G« i PCN-tabellen), en produkttype, der ofte eksporteres af kinesiske producenter, vurderedes til mellem 9 og 12 CNY pr. kg ab fabrik.
2.2. Bemærkninger til note om fremlæggelse af oplysninger af 30. maj 2012
(38)
En importør og fire eksporterende producenter hævdede, at tidsfristen for parterne til at fremsætte bemærkninger til de supplerende oplysninger (10 dage) var for kort. Kommissionen mener dog, at ovenstående tidsfrist var passende, idet de givne oplysninger blot supplerede oplysningerne i forordningen om endelig told efter den oprindelige undersøgelse. Tidsfristen for at gennemlæse og kommentere disse supplerende oplysninger blev således betragtet som værende rimelig.
(39)
Visse parter hævdede, at Kommissionen havde angivet, at den ikke rådede over nye oplysninger om de fysiske egenskaber ud over styrkeklassen for de produkter, der blev brugt til fastsættelsen af den normale værdi. Denne påstand bør afvises. På dette tidspunkt i undersøgelsen fremlagde Kommissionen blot supplerende oplysninger om, hvorledes den normale værdi blev udregnet under den oprindelige undersøgelse. Det skal understreges, at de kinesiske eksporterende producenter havde udpeget »styrke« som en relevant egenskab. Dette indebar dog ikke, at Kommissionen ikke rådede over oplysninger om andre fysiske egenskaber.
(40)
Samme parter hævdede, at Kommissionen under høringerne angav, at den, med hensyn til de mulige justeringer for sammenligning mellem eksportpriserne og den normale værdi, ville privilegere en justering på grundlag af en analyse af priser frem for omkostninger. Faktisk præciserede Kommissionen, at, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, bør en sammenligning foretages med passende hensyntagen til de forskelle, der påvirker prissammenligneligheden og ikke forskellene i omkostninger.
(41)
Efterfølgende gentog disse parter deres påstand om, at disse justeringer burde tage højde for forskelle i produktionsomkostninger, såsom forskelle i råmaterialets energiforbrug, forbruget af valsetråd, af elektricitet og selvgenereret elektricitet, i produktivitet pr. medarbejder, den rimelige fortjeneste og forskelle med hensyn til værktøj. Som angivet ovenfor henviser artikel 2, stk. 10, i grundforordningen til priser og ikke omkostninger. Disse parter fremførte ingen beviser for, at de påståede forskelle i omkostninger gav sig udslag i prisforskelle. Der mindes i denne forbindelse desuden om, at der, ved undersøgelser omfattende overgangsøkonomier som Kina, anvendes et referenceland, når det anses for påkrævet, for at undgå at medtage priser og omkostninger, der ikke skyldes normale markedskræfter i lande uden markedsøkonomi. Således, med henblik på at fastsætte den normale værdi, erstattes omkostninger og priser for producenterne i lande med fungerende markedsøkonomi. På dette grundlag afvises disse krav om at justere for forskelle i produktionsomkostninger.
(42)
Samme parter hævdede yderligere, at de supplerende oplysninger fremlagt den 30. maj 2012 vedrørende egenskaber for produkter solgt af den indiske producent var utilstrækkelige, idet der efter sigende manglede information om følgende områder: forskelle vedrørende skruetypen, belægning og anvendelse af krom, diameter og længde, sporbarhed, ISO 9000 og fejlrate samt andre aspekter vedrørende hårdhed, bøjelighed, styrke, slagstyrke og andre friktionskoefficienter. De ønskede afklaring om årsagerne til, at de øvrige egenskaber i det oprindelige PCN ikke blev dømt relevante. Disse spørgsmål blev forklaret i to noter om fremlæggelse af oplysninger, afsendt den 5. juli og placeret i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, den 11. juli 2012.
2.3. Note om fremlæggelse af oplysninger af 5. juli 2012
(43)
Efter anmodningen om supplerende oplysninger, beskrevet i betragtning 42 ovenfor, blev yderligere en note om fremlæggelse af oplysninger sendt til alle interesserede parter den 5. juli 2012. Denne note indeholdt følgende supplerende oplysninger:
-
En tabel med de forskellige prisniveauer for de normale værdier, udregnet pr. styrkeklasse for standardskruer solgt på det indiske hjemmemarked til selvstændige kunder af den samarbejdende indiske producent. Det blev desuden pointeret, at størstedelen af de varer, der eksporteres af kinesiske producenter, ligger i styrkeklasse G.
-
En dybdegående analyse af data fra Indien viste, at standardskruer solgt på hjemmemarkedet var elektropletterede med PCN-kode »A«. Derfor foreslog Kommissionen at sammenligne den normale værdi med belægningstype A for eksportvarer.
-
Efter manuel analyse af prisdata for det indiske hjemmemarked blev der udtrukket information om diameter og længde fra tekststrengen med den indiske producents salgskoder. For at muliggøre sammenligning med de kinesiske virksomheders eksport blev disse data sammendraget i kategorier for at skelne mellem de to overordnede produktstørrelser:
Indikator
Diameter
Længde
Lille
M4 til M10
0 til 100 mm
Mellem
M12 til M20
100 til 200 mm
Stort
M22 til M30
200 til 300 mm
-
Kommissionen foreslog derfor at anvende disse data for yderligere at indskærpe den normale værdi og udregne dumpingmargener på dette grundlag. Eksporterede skruer uden for disse kategorier blev ikke medtaget i dumpingberegningerne. Dette omfattede kun en ubetydelig eksportmængde.
-
Som reference fremlagde Kommissionen de foreslåede reviderede PCN:
Indikator
Varebeskrivelse
PCN
Standard/Special
Standardskrue
S
Specialskrue
P
Styrkeklasse
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Overtrækning
Elektropletteret belægning
A
Diameter
M4 til M10
S
M12 til M20
M
M22 til M30
L
Længde
0 til 100 mm
S
101 til 200 mm
M
201 til 300 mm
L
-
Kommissionen fremlagde en oversigt over dumpingmarginer, ændret i henhold til forslaget i noten om fremlæggelse af oplysninger, idet den bemærkede, at disse reviderede antidumpingmargener ikke automatisk ville udgøre antidumpingtold, der er underlagt reglen om mindste told.
-
Endelig blev der fremlagt nye tabeller: 22, 23, 32, 33 og 34 for en EU-producent som svar på bemærkningerne fra visse interesserede parter om, at de supplerende oplysninger i noten om videregivelse af oplysninger af 30. maj 2012 var utilstrækkelige, idet visse elementer i tabellerne manglede eller var fejlagtigt sammendraget.
2.4. Bemærkninger til note om fremlæggelse af oplysninger af 5. juli 2012
(44)
Visse parter efterspurgte supplerende oplysninger om prisniveauet for den normale værdi. Som angivet i betragtning 82 ovenfor kunne prisniveauet ikke oplyses til de interesserede partier, da der er tale om fortrolig information om en enkelt referenceproducents priser. Dog blev en ikkefortrolig version af den normale værdi pr. styrkeklasse for standardskruer offentliggjort den 5. juli 2012 til de kinesiske eksporterende producenter, der efterspurgte sådanne yderligere oplysninger, og placeret i dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter, den 11. juli 2012. I denne note fremlagde Kommissionen en tabel med de forskellige priskategorier for de normale værdier, udregnet pr. styrkeklasse for standardskruer solgt på det indiske hjemmemarked til selvstændige kunder af den samarbejdende indiske producent.
(45)
Visse parter hævdede også, at Kommissionen under en høring den 26. juni 2012 havde meddelt dem, at det indiske hjemmemarkedssalg omfattede to typer belægning »A« og »B« i henhold til PCN-tabellen i den oprindelige undersøgelse. Denne påstand er ubegrundet. Kommissionen meddelte de pågældende parter, at den på dette tidspunkt i undersøgelsen var i færd med at analysere de 3 typer belægninger, den indiske producent anvender på standardskruer. Under en efterfølgende høring den 3. juli 2012 samt i en oplysningsnote placeret i dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter, den 11. juli 2012, fik alle parter at vide, at den indiske producent anvendte »A«-belægning ved fremstillingen af standardskruer.
(46)
Ved en høring afholdt den 11. juli 2012 bad samme parter Kommissionen forklare, hvorledes den indiske producent havde foretaget opdelingen af den normale værdi mellem special- og standardskruer. Kommissionen oplyste, at dette var gjort på grundlag af kundenavnene. Som det fremgår af høringsreferatet, udarbejdet af høringskonsulenten ved GD for Handel, udtalte Kommissionen dog, før høringens afslutning, at den skulle kaste yderligere lys over dette spørgsmål. Dette blev gjort i en oplysningsnote af 13. juli 2012, sendt til de parter, der tog del i høringen, og placeret i dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter. De nævnte parters påstand om, at Kommissionen udtalte, at »opdelingen af den normale værdi mellem special- og standardskruer blev blandt andet foretaget på grundlag af kundenavnene« er således ufuldstændig, da yderligere oplysninger er kommet for dagen, som angivet i nedenstående betragtning.
(47)
Hvad angår forskellen mellem standard- og specialskruer forklarer Kommissionens note af 13. juli 2012, at »det ikke kan udelukkes at bilindustrien ligeledes anvender standardskruer til visse formål«. Visse parter hævdede, at Kommissionen anså, at bilskruer også kan betragtes som standardvarer. Denne påstand var ubegrundet. Som det tydeligt fremgår af den pågældende note, fremkom Kommissionen med denne udtalelse uden at råde over den indiske producents kundeliste. Som det dog er fastlagt i den oprindelige undersøgelse og yderligere forklaret i del 2.7 nedenfor, bestiller bilproducenter altid specialdesignede skruer af kvalitetsmæssige og kommercielle årsager og med henblik på at opfylde erhvervsgrenens ISO-krav. Derfor betragter skrueproducenter, også de indiske, alle skruer produceret til bilindustrien som »special«-produkter. Dette ifølge oplysninger fundet på de indiske bilproducenters websider. Idet den indiske producent definerer alle individuelt designede produkter som »specialskruer«, antager Kommissionen, at standardskruer til bilindustrien ikke var omfattet af den liste over standardskruer, der blev fremlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(48)
Det kinesiske handelskammer og en kinesisk eksporterende producent fremførte påstande i lighed med ovenstående angående den mulige inkludering af skruer til bilindustrien i den normale værdi. De hævdede desuden, at selv bilskruer, der ikke er fremstillet efter individuelt design, skal undergå særlig kvalitetskontrol eller opfylde sporbarhedskrav, der gør dem dyrere, og at disse bør betragtes som specialskruer. De hævdede, at Kommissionens konklusion om, at skruer anvendt til formål i den højere ende af markedet, men ikke fremstillet efter brugerens tegninger, burde betragtes som specialskruer, var ubegrundet, og at Kommissionen således brød grundforordningens artikel 2, stk. 10, om princippet for rimelig sammenligning. De mente desuden, at Kommissionens konklusioner, der er baseret på den indiske producents opdeling, ikke var bekræftet ved et kontrolbesøg. I lyset af ovenstående bad de Kommissionen om på ny at undersøge opdelingen mellem standard- og specialskruer eller, i modsat fald, at anvende et andet datasæt for normale værdier.
(49)
Kommissionens ræsonnement angående opdelingen mellem standard- og specialskruer er allerede behandlet i betragtning 47 ovenfor. Hvad angår påstanden vedrørende den manglende kontrol af den indiske producents opdeling kontrollerede Kommissionen salgslisten på stedet via gennemgang (»walk-through«-test) (dvs. dybdegående kontrol af en stikprøve af salgstransaktioner på salgslisten med henblik på at kontrollere korrektheden deraf) i henhold til standardpraksis for kontrolbesøg. Desuden blev den efterfølgende opdeling af den indiske producents salgsliste kontrolleret i sammenligning med opdelingens gennemsnitlige prisniveau, således som det forklares i den pågældende note. Således er påstanden om, at Kommissionen anvendte den pålydende værdi i den indiske producents data, ubegrundet.
(50)
Desuden giver den indiske producents kriterier for specialskruer, defineret som skruer produceret på grundlag af kundens tegninger som nævnt i ovenstående betragtning 47, tilstrækkelig sikkerhed for pålideligheden af disse data. Kommissionen foretog allerede i den oprindelige undersøgelse en justering af den normale værdi for at tage højde for de kvalitetskontroltiltag, den indiske producent iværksætter, men som ikke blev konstateret hos de kinesiske producenter i stikprøven. I betragtning heraf finder Kommissionen det ikke nødvendigt at anvende et andet datasæt for normale værdier, jf. de interesserede parters forslag. Endelig, som nævnt i betragtning 89 i forordningen om endelig told, tilbød ingen andre producenter i mulige referencelande at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, på trods af Kommissionens bestræbelser.
(51)
Hvad angår anvendelsen af data fra den indiske referencelandsproducent i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi hævdede sammenslutningen af europæiske forhandlere (EFDA), at denne teknik ikke var passende, da dennes assortiment, produktionsmængde, kundeprofil, distributionsmetode og markedsposition ikke kunne sammenlignes med de kinesiske eksporterende producenters situation. Den hævdede desuden, at de kinesiske priser var lavere grundet fordelene ved storproduktion af standardprodukter, da der er tale om specialiserede, effektive producenter. Desuden efterspurgte EFDA mere detaljerede oplysninger om den indiske producents priser og produktionsmængde for standardskruer. Endelig fremlagde EFDA Eurostat-data til at understøtte dens påstande om, at en sammenligning af eksportpriser på to specifikke KN-koder fra henholdsvis Kina og Indien ville vise, at den indiske eksport af disse produkter udgjorde mindre end 4 % af Kinas, og at Indien ikke var troværdig som leverandør af disse produkter til eksportmarkeder.
(52)
Til spørgsmålet om, hvorvidt den indiske referencelandsproducent er passende, henvises til sidste del af betragtning 49 ovenfor. Hvad angår den generelle påstand om, at de kinesiske eksportpriser kommer af fordelene ved storproduktion, manglede der meningsfulde argumenter og tal herfor. Påstandene kunne således ikke analyseres på det pågældende tidspunkt i undersøgelsen. Hvad angår anmodningen om supplerende oplysninger om den indiske producents data henvises der til betragtning 82 om fortrolighed. Med hensyn til påstanden om, at den indiske eksport ikke kan sammenlignes med den kinesiske eksport under og efter undersøgelsesperioden, er det de indiske hjemmemarkeds-, og ikke eksportpriser, der betragtes som relevante baseret på grundforordningen med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Derfor var EFDA's påstande ubegrundede.
(53)
Hvad angår spørgsmålet om den belægning, der anvendes af den indiske producent, udtrykte det kinesiske handelskammer og en kinesisk eksporterende producent tvivl, og de bad Kommissionen forklare, hvorledes de fortrolige oplysninger udgjorde afgørende bevis for, at den indiske producent solgte udelukkende elektropletterede skruer på hjemmemarkedet. Under kontrollen fremlagde den indiske producent beviser, der gjorde Kommissionen i stand til at konkludere, at standardskruer solgt på hjemmemarkedet var elektropletterede, jf. type »A« i det oprindelige PCN. Dette taget i betragtning mener Kommissionen, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at konkludere, at standardskruerne solgt på hjemmemarkedet var elektropletterede. I denne sammenhæng blev der foretaget en justering for forskelle ved krom, som angivet i betragtning 81 nedenfor.
2.5. Yderligere oplysninger efterspurgt efter noten om fremlæggelse af oplysninger af 5. juli 2012
(54)
Visse eksporterende producenter bad om yderligere forklaringer og oplysninger for eventuelt at kunne anmode om tilpasning af deres egne dumpingmargener som angivet i den oprindelige undersøgelse, på grundlag af følgende forhold:
a)
de anvendte produkttypeegenskaber (KN-koder, styrkeklasse, standard- eller specialdele) ved fastsættelsen af den normale værdi
b)
yderligere oplysninger vedrørende egenskaberne for produkterne solgt af den indiske producent, anvendt ved fastsættelsen af den normale værdi
c)
forklaring vedrørende årsagerne til, at det originale PCN's resterende egenskaber ikke blev anvendt
d)
justeringer i henhold til forskelle i de fysiske egenskaber.
(55)
Med hensyn til litra a) ovenfor, som angivet i informationsnoten af 30. maj 2012, var styrkeklassen for skruer solgt af den indiske samarbejdende producent den samme som styrkeindikatoren omfattet af de PCN, der blev anvendt i spørgeskemaet, fremsendt til alle parter. Styrkeklassen blev fastsat ved den indiske producents anvendelse af samme relevante PCN-element på de salgslister, der blev gennemgået under kontrolbesøget.
(56)
Opdelingen mellem special- og standardskruer forklares i betragtning 54 i forordningen om endelig told. »Special«-skruer fremstilles efter kundens tegning. »Standard«-skruer fremstilles til lager og ikke i henhold til en specifik kundes anvisninger. Behovet for at skelne mellem standard- og specialskruer fremstillet af den indiske producent var klart defineret, og som nævnt i betragtning 51 og 54 i forordningen om endelig told blev sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven foretaget for skruer af »standard«-typen.
(57)
Med henblik på spørgsmålene i litra b) er det, af fortrolighedsmæssige årsager, ikke muligt at oplyse den præcise model af de skruer og bolte, den indiske producent sælger. Som angivet ovenfor fandt sammenligningen dog sted baseret på vægt inden for samme standard- eller specialkategori angivet i PCN.
(58)
Ligeledes med hensyn til spørgsmålene i litra b) efterspurgte flere af de interesserede parter mere information om belægningen. Den oprindelige undersøgelses data undergik yderligere analyse, hvoraf det fremgik, at produktet solgt som »standard« på det indiske hjemmemarked havde en basisbelægning, dvs. elektroplettering. Denne information blev fremlagt under høringer ønsket af de interesserede parter, derpå videregivet til de interesserede parter efter anmodning samt placeret i dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter.
(59)
To eksporterende producenter i stikprøven efterspurgte mere information om justeringer for forskelle ved anvendelse af krom i belægningen. Den samarbejdende indiske producents salgsdata blev analyseret yderligere, hvilket førte til en justering af den normale værdi for forskelle ved anvendelse af krom, som forklaret i betragtning 81 nedenfor. De samme to eksporterende producenter bad om yderligere forklaringer på, hvorledes rentabiliteten for den indiske samarbejdende producents hjemmemarkedssalg blev beregnet, hvorvidt produktionsomkostningerne blev rapporteret på grundlag af PCN, om der var blevet anvendt gennemsnitsomkostninger, og hvorvidt den normale værdi inkluderede salg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(60)
Al relevant information om den normale værdi var anført i betragtning 94 i forordningen om endelig told. Det er ligeledes angivet, at kun hjemmemarkedssalg til virksomheder, der ikke var forretningsmæssigt forbundne, blev anvendt.
(61)
Disse to eksporterende producenter ytrede senere alvorlig tvivl om, hvorvidt rentabilitets- og repræsentativitetstesten var udført korrekt. Med hensyn til repræsentativitetstesten ytrede disse eksporterende producenter tvivl om, hvorvidt den indiske producents salgsmængder på hjemmemarkedet oversteg 5 % af deres eksportsalg for de reviderede produktgrupper. I forbindelse med repræsentativitetstesten fremgik det, at i tilfælde, hvor 5 %-kravet ikke var overholdt for en specifik produkttype, var hjemmemarkedssalget dog omfangsrigt nok til at muliggøre en passende sammenligning. Med hensyn til rentabilitetstesten bekræftes det, at den blev udført på grundlag af produkttype.
(62)
Hvad angår spørgsmålet under litra c) ovenfor, dvs. hvorfor man ikke anvendte de komplette PCN til sammenligning af den normale værdi og eksportprisen, fremgik det klart af undersøgelsen, at de komplette PCN ikke ville udgøre en pålidelig indikator. For det første fordi hverken de indiske eller de kinesiske myndigheder skelner mellem 10 KN-koder til produktidentificering, sådan som EU-myndighederne gør det. For det andet, som forklaret i betragtning 48 i forordningen om endelig told, hævdede en række parter, at hovedparten af de skruer, der produceres af de kinesiske eksporterende producenter, er standardprodukter (som især befinder sig mellem belastningsklasse 4.8 og 8.8) uden særlige egenskaber, hvad angår råmaterialer, belastning, belægning eller certificerings-/sikkerhedsrelaterede aspekter, at de er bestemt til anvendelsesformål i den lavere ende af markedet (ikkeprofessionel brug og generel distribution), i modsætning til den højere ende heraf, og at de ikke opfylder de strenge krav stillet af brugere i sidstnævnte ende af markedet såsom bilindustrien, den kemiske industri eller rumfartsindustrien.
(63)
Spørgsmålene rejst af to andre eksporterende producenter under litra d) ovenfor, sporbarhedselementer, ISO-standard 9000, fejlrate og andre aspekter såsom »hårdhed, bøjelighed, styrke, stød, modstand, friktionskoefficient« kunne ikke godtages, da de pågældende virksomheder ikke har vist, hvorledes disse elementer påvirker prissammenligneligheden mellem den normale værdi og eksportprisen.
(64)
Da der manglede specifikke oplysninger om den manglende sammenlignelighed, de interesserede parter fremfører ud over deres anbefalinger i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og da mængden af tilgængelige yderligere oplysninger om de øvrige tekniske egenskaber såsom belægning var begrænset, konkluderede den oprindelige undersøgelse, at de væsentligste faktorer og forskelle fremhævet af de interesserede parter selv, nemlig special-/standardprodukter og styrkeklasse, udgjorde et tilstrækkeligt grundlag for sammenligning mellem den normale værdi og eksportpriserne.
2.6. Yderligere fremlæggelse af oplysninger vedrørende den normale værdi af 11. juli 2012
(65)
Den 11. juli 2012 fremlagde Kommissionen en genklassificering af den normale værdi som beskrevet ovenfor og den foreslåede genudregning af dumpingmargener på grundlaget beskrevet ovenfor samt de efterspurgte bemærkninger.
(66)
Som nævnt i betragtning 32 ovenfor fremlagde den indiske producent oprindeligt en salgsliste for hjemmemarkedet uden PCN. Hvert salg var blot identificeret vha. en enhedskode, dvs. en intern kode for hvert produkt, og en tekststreng med produktbeskrivelse, for eksempel:
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
(67)
Som forklaret i betragtning 48 til 57 i forordningen om endelig told angav den indiske virksomhed en opdeling af sit hjemmemarkedssalg i standard- og specialskruer på grundlag af den skelnen, der nævnes i betragtning 77. Således blev hjemmemarkedssalget fremlagt inddelt i to segmenter: »standard-hjemmemarkedssalg« og »special-hjemmemarkedssalg«. Salg, der ikke kunne identificeres som enten standard- eller specialsalg, blev ikke medtaget i den efterfølgende beregning af den normale værdi.
(68)
Undersøgelsen gjorde det også klart, at skruens styrkeklasse var nødvendig for at fastsætte den normale værdi. Den indiske virksomhed angav styrkeklassen for hver linje af sine »standard-hjemmemarkedssalg« og »special-hjemmemarkedssalg«, og disse blev fremlagt i en søjle kaldet »Klasse« (»Grade«) indeholdende styrkeklassen, for eksempel:
Beskrivelse
Klasse
M8X1,25X16 FLANGE SCREW
8.8
(69)
Den oprindelige normale værdi blev udregnet på grundlag heraf, med anvendelse af opdelingen mellem standard-/specialvarer samt styrkeklassen, som fremført i den første fremlæggelse af gennemførelsesundersøgelsen den 30. maj 2012.
(70)
Som nævnt i betragtning 54 bad visse eksporterende producenter om yderligere forklaringer, idet de hævdede, at manglen på sammenligning af skruernes belægning, diameter og længde kunne påvirke niveauet af den oprindeligt udregnede normale værdi.
(71)
I mangel af PCN blev den beskrivende tekststreng for hver transaktion (efter gruppering af transaktioner med samme beskrivelse) analyseret for at udtrække de solgte skruers diameter og længde. Ovenstående eksempel giver M8 = diameter og 16 = længde. Der er således tale om en skrue med en diameter på 8 mm og en længde på 16 mm. Værdien 1,25 henviser til gevindstigning, der ikke anvendes til klassificering af det pågældende produkt.
(72)
De PCN, de kinesiske eksporterende producenter anvender, gengiver disse data på en lidt anden måde. Ovenstående skrue ville have fremstået som »080016« for diameter og længde.
(73)
For at sikre overensstemmelse mellem den normale værdi og eksportprisen inddelte Kommissionen diameter og længde i tre lige store kategorier, som angivet i andet oplysningsbrev af 5. juli 2012:
Indikator
Diameter
Længde
Lille
M4 til M10
0 til 100 mm
Mellem
M12 til M20
100 til 200 mm
Stort
M22 til M30
200 til 300 mm
(74)
En mindre del af den indiske producents salg faldt uden for disse kategorier og blev ikke anvendt til beregning af den normale værdi. Den overfor beskrevne skrue ville derfor fremstå med revideret PCN »GSS« = styrkeklasse 8.8; diameter lille; længde lille.
(75)
Det fremgik tydeligt af ovenstående eksempel, at tekststrengen til produktbeskrivelsen ikke indeholder information om den belægning, den indiske producent anvender. Derfor blev undersøgelsesdokumentet gennemsøgt for oplysninger om den type belægning, den indiske producent eventuelt anvendte til skruer solgt på hjemmemarkedet. Det fremgik af fortrolige oplysninger i dokumentet, kontrolleret på stedet hos den indiske producent, at der anvendtes elektroplettering (PCN type A) til standardskruer på hjemmemarkedet. Alle parter blev informeret herom den 5. juli 2012.
2.7. Bemærkninger til note om fremlæggelse af oplysninger af 11. juli 2012
(76)
Adskillige eksporterende producenter reagerede på ovennævnte information. Efter anmodning fra disse eksporterende producenter blev der afholdt en høring ledet af GD for Handels høringskonsulent med henblik på at fortsætte dialogen med Kommissionen og diskutere de spørgsmål, de rejste. De eksporterende producenter rejste navnlig følgende spørgsmål:
a)
Den indiske producents metodologi til opdeling af hjemmemarkedssalgene i standard- og specialvarer
b)
Såfremt visse skruer solgt til bilindustrien blev betragtet som standardskruer, ville en »større justering« blive påkrævet
c)
Tilpasninger til den normale værdi under artikel 2, stk. 10, litra b), for indirekte skatter på import af valsetråd til Indien
d)
Tilstedeværelse af krom VI i standardskruernes belægning
e)
Kommissions metodologi for eksporttransaktioner uden tilsvarende hjemmemarkedssalg
f)
Oplysning af produktkoderne for den indiske producents salg på hjemmemarkedet.
(77)
Hvad angår litra a) ovenfor opdelte den indiske producent sine hjemmemarkedssalg i standard- og specialskruer ud fra den antagelse, at sidstnævnte fremstilles efter kundens tegninger, mens de resterende var standardskruer, dvs. ikke fremstillet efter en kundes eller andre specifikke tegninger.
(78)
Vedrørende litra b) ovenfor og som angivet i en note til dossieret af 13. juli 2012, der er sendt til de nævnte interesserede parter efter høringen den 11. juli, bekræftede Kommissionen, at i mangel af kundenavne som angivet ovenfor, henviser Kommissionen til ovenstående betragtning 47. Kommissionen bemærker endvidere, at, ifølge den europæiske sammenslutning af producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, »når en kunde i Europa - navnlig inden for bilsektoren - bestiller skruer, bolte, møtrikker og lignende produkter fremstillet i henhold til en tegning, der samtidig er i fuld overensstemmelse med internationale standarder (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), betragtes dette produkt alligevel af producenten som et »special«-produkt og identificeres derefter i virksomhedens interne klassificering (…) Dette er modus operandi for alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende produkter verden over, også i Indien«. Kommissionen er således sikker på, at standardskruer til bilindustrien ikke var medtaget på listen over standardskruer fremlagt i forbindelse med resultaterne af den oprindelige undersøgelse. Derfor blev denne påstand afvist.
(79)
Hvad angår litra c) ovenfor rejste visse eksporterende producenter under en høring spørgsmålet om en justering under grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), for at tage højde for afgifterne på import af valsetråd til Indien, der inkluderes i den normale værdi, men ikke i eksportpriserne fra Kina. Kinesiske virksomheder i stikprøven for den oprindelige undersøgelse indkøbte valsetråd fremstillet i Kina.
(80)
Råmaterialet importeret af den indiske producent er pålagt den grundlæggende toldafgift (5 % af den toldpligtige værdi) samt uddannelsesbidrag (3 % af den grundlæggende toldafgift plus udligningstoldbeløbet). I henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i den grundlæggende forordning kan en sådan justering for indirekte skatter dog kræves, såfremt importafgifterne for et sådant produkt og de indeholdte fysiske materialer ikke opkræves i tilfælde af salg på hjemmemarkedet, eller refunderes, såfremt produktet eksporteres til Den Europæiske Union. I mangel af påstand om og bevis for, at eksport fra ovennævnte eksporterende producenter til EU er berettiget til fritagelse fra eller refundering af importafgifter i forbindelse med råmaterialer (valsetråd), skal kravet afvises. Desuden er sådanne justeringer normalt ikke mulige, når den eksporterende producent, som det er tilfældet for denne undersøgelse, modtager alle sine råmaterialer fra leverandører på hjemmemarkedet og derfor ikke pålægges importafgifter.
(81)
Hvad angår litra d) ovenfor fremgik det af beviserne i den oprindelige undersøgelsessag, at belægningen på standardskruer solgt på det indiske hjemmemarked almindeligvis indeholdt Cr3-krom og således passede til PCN-definitionen, ifølge hvilken belægningen ikke indeholdt krom VI. Dumpingmargenerne blev derfor genberegnet baseret på den dyreste type krombelægning på eksportsiden, uden eksportpristilpasning. To eksporterende producenter hævdede, at informationen om belægningen svarede til den aktuelle situation og ikke situationen på tidspunktet for undersøgelsen. Dette er ikke korrekt. Der blev indhentet efterprøvede beviser ved kontrollen under den oprindelige undersøgelse, hvoraf det fremgik, at alle standardskruer solgt på hjemmemarkedet i Indien blev elektropletteret under den oprindelige undersøgelsesperiode.
(82)
Hvad angår litra e) ovenfor bekræftes det, at dumpingmargenerne blev udregnet på det grundlag, at såfremt der ikke forefandtes noget tilsvarende salg på hjemmemarkedet, blev eksporttransaktionen udelukket fra dumpingberegningerne. Nogle parter hævdede, at der ikke var grund til at udelukke visse eksporttransaktioner fra beregningen af dumpingmargenen. For alle de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven fandtes der dog betydelig overensstemmelse mellem hjemmemarkeds- og eksportsalg, således at de forskellige parters salg kunne gengives på troværdig vis.
(83)
Med hensyn til litra f) ovenfor hævdede det kinesiske handelskammer og en kinesisk eksportør, at den indiske producent ikke angav en god grund til ikke at lade Kommissionen videregive visse oplysninger om produktkoder for vedkommendes salg på hjemmemarkedet. Kommissionen fremlagde så mange oplysninger som muligt, idet den overholdt fortrolighedsreglerne, gennem en række noter til sagen, der blev gjort tilgængelige for alle interesserede parter, samt høringer for det kinesiske handelskammer og alle de kinesiske eksportører, der anmodede herom. Med hensyn til anmodningen om at oplyse den indiske producents produktkoder vil videregivelsen af disse oplysninger gøre det muligt for andre parter at beregne den indiske producents hjemmemarkedspriser med betydelig sikkerhed, hvilket skal undgås med henblik på at beskytte fortrolige forretningsoplysninger. Såfremt Kommissionen undlader at beskytte fortrolige oplysninger, kan den afkræves erstatning herfor. Den risikerer ligeledes at afskrække virksomheder i referencelande fra at deltage frivilligt i undersøgelser. Denne påstand blev derfor afvist.
2.8. Justeringer af metodologien for beregning af den normale værdi i forordningen om endelig told
(84)
I lyset af de kinesiske eksporterende producenters observationer i denne undersøgelse vedrørende definitionen af produkttyper ved beregningen af den normale værdi for Indien, hvorved de fremhævede vigtigheden af elementerne diameter, længde og belægning, ud over opdelingen i standard- og specialskruer samt styrkeklasse, og i lyset af de efterfølgende høringer og dialogen i høringskonsulentens tilstedeværelse, blev den indiske producents data gennemgået på ny.
(85)
Efter denne fornyede gennemgang var Kommissionen i stand til at fastsætte diameter og længde af de skruer, der solgtes på det indiske hjemmemarked. For at muliggøre en retfærdig sammenligning mellem disse skruer og skruer eksporteret fra Kina blev diameter og længde inddelt i størrelseskategorier og den normale værdi beregnet for hver kategori. Dette blev forklaret i detaljer i to oplysningsnoter af 5. og 11. juli 2012, der blev gjort tilgængelige for alle de interesserede parter. Gennem sammendragelsen i størrelseskategorier for at skelne mellem de vigtigste produktstørrelser solgt af den indiske producent muliggjorde denne metodologi en rimelig sammenligning med varer eksporteret af de kinesiske virksomheder, som krævet af de interesserede parter. Efterfølgende fremførte to eksporterende producenter, at de ikke rådede over fuldstændige oplysninger, idet de hævdede, at klassificeringen var uklar og utilpasset, og at de derfor ikke havde tilstrækkelig information til at kræve justering for fysiske forskelle. Dog fremlagde disse to eksporterende producenter ikke noget gyldigt alternativt forslag eller væsentligt bevis. Påstanden blev derfor afvist.
(86)
EFDA hævdede, at anvendelsen af diameter og længde ikke afspejlede virkeligheden og foreslog et alternativ, der gengav de to kriterier for, i deres øjne, at undgå at udelukke visse produkter, men undlod at begrunde denne alternative tilgang. Kommissionens klassificering udelukkede ikke nogen produkttyper (samtlige mulige kombinationer af diameter og længde var dækket), og denne påstand kunne således ikke undersøges nærmere.
(87)
Alle de solgte standardskruer viste sig at være elektropletterede, og således blev den normale værdi beregnet med en belægning svarende til PCN-koden »A«. For kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, der ikke eksporterede skruer med belægningstype A, blev den nærmeste belægningstype anvendt uden eksportpristilpasning.
(88)
Data for styrkeklasse og opdelingen i standard- og specialvarer forblev uforandret.
(89)
To eksporterende producenter bad GD for Handels høringskonsulent træde ind for at undersøge den indiske referenceproducents fortrolige data og fremlægge forsikringer vedrørende fortroligheden af dennes salg på hjemmemarkedet og vedrørende spørgsmålet om belægningen på standardskruer, tilstedeværelsen af krom i belægningen samt udtrækningen af informationer om længde og diameter for standardskruer. Efter at have undersøgt den indiske referenceproducents fortrolige data fremlagde høringskonsulenten forklaringer for de to eksporterende producenter. Høringskonsulentens rapport blev tilføjet dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter.
(90)
På trods af ovennævnte supplerende oplysninger, forklaringer, høringer og dialoger hævdede visse parter fortsat, at de ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at kunne anmode om justeringer til sikring af retfærdig sammenligning. Kommissionen fremlagde omfattende oplysninger til parterne vedrørende de produktgrupper, der anvendtes til fastsættelsen af den normale værdi, som krævet af appelorganet (7). Desuden afgav Kommissionen oplysninger og besvarede alle spørgsmål fra samtlige parter gennem en forlænget periode fra den 30. maj 2012 til den 19. juli 2012. En supplerende periode på 20 dage blev tildelt for at give alle parter mulighed for at fremlægge bemærkninger til de sidste oplysninger.
(91)
Samme parter hævdede, at Kommissionen, i modstrid med appelorganets beretning og uden gyldig grund, nægtede at fremlægge oplysninger om de af den indiske producents produkter, der blev brugt til at fastsætte den normale værdi. Antidumpingaftalens artikel 6.5 angiver, at oplysninger, der er fortrolige eller gives på et fortroligt grundlag, skal behandles som sådanne af de undersøgende myndigheder. I dette tilfælde fremlagde den indiske producent oplysninger om produkttyper solgt på hjemmemarkedet på fortroligt grundlag, og virksomheden gentog sin anmodning om fortrolig behandling til Kommissionen, idet den angav, at den fortsat betragter disse oplysninger som strengt fortrolige, som angivet i betragtning 82. Samme parter hævdede ligeledes, at Kommissionen ikke var i stand til at fremlægge et meningsfuldt, ikkefortroligt sammendrag af oplysningerne fremlagt af den indiske producent, som krævet i rapporterne. I løbet af den fortsatte dialogproces, og som angivet i betragtningerne ovenfor, videregav Kommissionen dog al relevant information om den indiske producent inden for fortrolighedens grænser til de interesserede parter, således at disse kunne forsvare egne interesser.
2.9. Fastsættelse af den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina, normal værdi, eksportpriser, sammenligning
(92)
Den normale værdi blev udregnet og sammenlignet med eksportprisen som angivet ovenfor. Eksportprisen blev justeret for at fjerne prisforskellen for de berørte skruer, hvis belægning var tilsat krom VI. De to blev sammenlignet på et ab fabrik-grundlag, som i den oprindelige undersøgelse.
2.10. Krav om justeringer på grundlag af produktegenskaber
(93)
En eksporterende producent krævede en justering for fysiske forskelle i det pågældende produkt (sekskantskruer, træskruer, bolte osv.) i henhold til artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen. Da den eksporterende producent, af fortrolighedsmæssige årsager, ikke har adgang til de komplette data om normal værdi, brugte virksomheden sine egne eksportpriser til at demonstrere, i hvor høj grad priserne svinger for hver enkelt skruetype.
(94)
Den oprindelige undersøgelse sammenlignede den normale værdi og eksportprisen, dels ved at skelne mellem standard- og specialskruer, som angivet i betragtning 102 i forordningen om endelig told, dels ved at fastsætte styrkeklassen. De komplette varekontrolnumre (PCN) blev ikke brugt i dette tilfælde, da producenten i referencelandet ikke fremlagde oplysninger på grundlag af PCN som ønsket. Et af elementerne i de originale PCN var at identificere de forskellige skruetyper i henhold til den KN-kode, de tilhørte. Da den indiske producent ikke fremlagde disse oplysninger, kunne dette element ikke bruges til sammenligning i den oprindelige undersøgelse.
(95)
Oplysningerne fremlagt af den eksporterende producent angav, at der var grundlag for justeringer i henhold til de forskellige skruetyper. Den foreslåede metodologi blev dog betragtet som passende, da virksomheden ikke oplyste den præcise produkttype i henhold til KN-koden, jf. betragtning 34, sådan som det oprindeligt var ønsket. Som alternativ blev der foretaget en undersøgelse af prisforskellene for EU-erhvervsgrenen på Unionens marked med henblik på at afgøre, hvorvidt der fandtes prisforskelle mellem de forskellige typer af skruer. EU-erhvervsgrenen havde fremlagt fuldstændige oplysninger efter PCN som oprindeligt ønsket. Denne undersøgelse bekræftede, at priserne på EU-markedet svingede afhængigt af typen af skruer. På dette grundlag blev det fundet passende at tilpasse de normale værdier for at afspejle disse forskelle. Som grundlag for justeringen blev EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris vurderet som »1«, og alle de individuelle typer blev tildelt en individuel værdi afhængigt af deres pris i forhold til førnævnte gennemsnit. Disse værdier blev efterfølgende anvendt på den normale værdi som anvendt i sammenligning med hver type eksporteret af den eksporterende producent.
(96)
Da disse justeringer blev foretaget på grundlag af markedsværdien af forskellene i de fysiske egenskaber på EU-markedet, blev det betragtet som passende at foretage lignende justeringer ved udregningen af dumpingmargener for alle eksporterende producenter.
(97)
Efter offentliggørelsen af det overordnede dokument om afgivelse af oplysninger hævdede CCME og en kinesisk eksportør, at Kommissionen stadig brød artikel 2.4, 6.2 og 6.4 i WTO-antidumpingaftalen ved at undlade at fremlægge rettidige oplysninger, på grundlag af hvilke eksportprisen og den normale værdi blev sammenlignet, og de opfordrede Kommissionen til at fremlægge omfattende oplysninger om de produkttyper af normal værdi, der blev anvendt for at opfylde forpligtelsen til at give de kinesiske eksporterede producenter mulighed for at sikre, at deres interesser blev forsvaret, fremlægge deres sag med fuldstændig baggrundsviden og sikre retfærdig sammenligning mellem eksportpriserne og den normale værdi. De pågældende parter bad derfor Kommissionen om på ny at undersøge:
a)
fuld angivelse af produkttyperne for den normale værdi
b)
sikring af, at standardskruer produceret af de kinesiske eksporterede producenter ikke sammenlignes med skruer fremstillet af referenceproducenter til anvendelse i den højere ende af markedet
c)
fremlæggelse af dokumentation om, hvorledes anmodninger om justeringer kan begrundes
d)
fremlæggelse af oplysninger om, hvorledes visse tilpasninger blev foretaget
e)
EU's forpligtelse til ikke at se bort fra eksporttransaktioner.
(98)
Med hensyn til litra a) og i lyset af oplysningsnoter dateret 30. maj 2012, 11. juli 2012, 13. juli 2012, det overordnede dokument om afgivelse af oplysninger sendt den 31. juli 2012 og navnlig betragtning 77 til 96 samt høringerne afholdt i løbet af konsultationsproceduren skønnes det, at de interesserede parter har modtaget al den information, der kunne videregives inden for rammerne af fortrolighedskravene.
(99)
Med hensyn til litra b) om behovet for at sikre, at standardskruer produceret af de kinesiske eksporterede producenter ikke sammenlignes med skruer fremstillet af referenceproducenter til anvendelse i den højere ende af markedet, er dette forhold blevet behandlet i ovenstående betragtning 78. I mangel af nye beviser og i betragtning af, at de interesserede parter alene har fremsat påstande om mulig medtagelse af skruer til anvendelse i den højere ende af markedet, ud over bilindustrien, betragter Kommissionen, at de oplysninger, der er tilgængelig i dossieret, er tilstrækkeligt pålidelige til at sikre, at der kun blev anvendt standardskruer til sammenligningen med den pågældende kinesiske eksportørs eksportpriser.
(100)
Hvad angår litra c) og påstandene om, at Kommissionen undlod at fremlægge oplysninger om, hvorledes de kinesiske eksporterende producenter kunne begrunde anmodninger om justeringer angående sporbarhedselementer, ISO-standard 9000, fejlrate og andre aspekter såsom »hårdhed, bøjelighed, styrke, stød, modstand, friktionskoefficient«(jf. betragtning 63 ovenfor) og told på importomkostninger (jf. betragtning 79 og 80 ovenfor), bemærker Kommissionen nedenstående. For det første minder Kommissionen om, at parterne fremførte disse elementer uden at tilføje yderligere detaljer. Under en høring ved høringskonsulenten den 11. juli 2012 opfordrede Kommissionen parterne til at fremlægge yderligere oplysninger om de ovenstående emner, men sådanne oplysninger blev ikke fremlagt. Hvad angår anmodningen om justeringer på eksportpriser for at tage høje for tolden på import af valsetråd til Indien og generelt de lavere omkostninger ved råmaterialer for de kinesiske eksporterende producenter, forklarede Kommissionen på detaljeret vis i betragtning 80 årsagen til, at denne justering ikke kunne godkendes. Desuden, som det fremføres i betragtning 63 i den oprindelige forordning, afspejlede omkostningen ved det vigtigste råmateriale, valsetråd, ikke i bund og grund markedsværdien. Det blev konkluderet, at priserne på valsetråd på hjemmemarkedet var konsekvent lavere end på andre markeder. Disse fordrejede priser kan således ikke anvendes som grundlag for de justeringer, de pågældende parter efterspørger. Under disse omstændigheder er det Kommissionen uklart, hvilke supplerende oplysninger, der - ifølge det kinesiske handelskammer og den eksporterende producent - kunne fremlægges for at begrunde disse to anmodninger om justeringer.
(101)
Hvad angår litra d) minder Kommissionen om, at oplysningerne om »EU-producenternes typer for normale værdier og deres prisniveauer, samt indvirkningen af de affødte justeringer af referenceproducentens typer for normale værdier« er fortrolige og ikke kan videregives. Det kinesiske handelskammer og en kinesisk eksporterende producent anmodede om yderligere forklaringer på, hvorledes justeringerne for prisforskelle på belægning blev foretaget. Som angivet i betragtning 92 ovenfor bør det bemærkes, at Kommissionen i det specifikke oplysende dokument angav, hvilke eksporterede produkttyper der er blevet justeret, hvilket gør det muligt for de interesserede parter at forstå, hvorledes justeringen blev foretaget.
(102)
Hvad angår litra e) og det påståede behov for at tage højde for alle sammenlignelige eksporttransaktioner i dumpingudregningen for at sikre rimelig sammenligning i henhold til artikel 2.4.2 i WTO-antidumpingaftalen, bemærker Kommissionen, at det netop er i henhold til anmodninger og forslag fra de pågældende parter, at den normale værdi for fastsættelse af dumpingmargener blev justeret. Den anvendte metodologi blev forklaret i betragtning 93 og 96 ovenfor, og årsagerne til at udtrykke det udregnede dumpingbeløb som en procentdel af eksporttransaktionerne anvendt i udregningen af det i betragtning 107 og 108 nedenfor er i fuld overensstemmelse med artikel 2.4.2 i WTO-antidumpingaftalen, der henviser til sammenlignelige eksporttransaktioner. I dette tilfælde er alle de sammenlignelige transaktioner (efter produkttype) blevet anvendt til sammenligningen. Det var derfor rimeligt at udtrykke det udregnede dumpingbeløb som en procentdel af de eksporttransaktioner, der blev anvendt til at udregne dumpingbeløbet.
(103)
I henhold til det overordnede dokument om afgivelse af oplysninger gentog to kinesiske eksporterende producenter, at der skulle foretages justeringer for forskelle i råmaterialets energiforbrug, lettere adgang til råmateriale, mere effektivt elforbrug og lavere produktivitet pr. medarbejder. Der mindes om, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter modtog markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, og at deres omkostningsstruktur ikke kan betragtes som en afspejling af markedsværdier, der kan anvendes som grundlag for tilpasninger, navnlig hvad angår adgang til råmaterialer. Det bør desuden bemærkes, at de eksisterende produktionsprocedurer i Folkerepublikken Kina blev vurderet som værende sammenlignelige med den indiske producents, og de påståede forskelle blev vurderet som meget små. I dette tilfælde konkluderede man, at den indiske producent befandt sig i konkurrence med flere andre producenter på det indiske hjemmemarked, og betragtede, at vedkommendes priser til fulde afspejlede situationen på hjemmemarkedet. Som angivet i betragtning 41 ovenfor var det nødvendigt at erstatte omkostninger og priser for producenterne i lande med fungerende markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi.
(104)
De samme to kinesiske eksporterende producenter hævdede, at Kommissionen - i sammendraget af data om diameter og længde i kategorier - ikke burde henvise til kategorier, men anvende de virkelige tal for længde og diameter til sammenligningen. For det første, som angivet i betragtning 70 ovenfor, blev Kommissionen efter en høring af 26. juni 2012 enig med samme parter om at kategorisere diameter og længde med henblik på at tage højde for de fysiske egenskabers indflydelse på priserne. De pågældende parter angav selv en række mulige kategorier, men Kommissionen angav dog under høringen, at disse forslåede kategorier skulle gennemgås for at sikre overensstemmelse af alle de eksporterede typer til udpræget lignende typer fra den indiske producent. For det andet - i en fremlæggelse under høringen af 3. juli 2012 - fremførte de pågældende parter som eksempel, at diameter ville have ringe indvirkning på forbruget af råmateriale pr. enhed. Derfor blev denne påstand afvist.
2.11. Dumpingmargener
(105)
Dumpingmargenerne blev fastsat på grundlag af sammenligningen af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris.
(106)
De endelige dumpingmargener for den eksporterende producent, denne fornyede undersøgelse omhandler, udtrykt i procent af cif-importprisen ved Unionens grænse, ufortoldet, er som følger:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
De endelige reviderede dumpingmargener udtrykt i procent af cif-importprisen ved Unionens grænse, ufortoldet, er som følger:
Eksporterende producent i Folkerepublikken Kina
Eksisterende dumpingmargin
Revideret dumpingmargin
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0 %
0 %
Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven
78,1 %
54,1 %
Alle andre virksomheder
115,4 %
74,1 %
(108)
En eksporterende producent hævdede, at ved beregning af dumpingmargin skal det samlede dumpingbeløb udtrykkes i procent af cif-importprisen for samtlige eksporttransaktioner og ikke i procent af de eksporttransaktioner, der blev anvendt til at udregne dumpingbeløbet. En anden fremgangsmåde ville, efter denne virksomheds mening, resultere i en formodning af dumping for de eksporttransaktioner, der ikke anvendes i afgørelse af spørgsmålet om dumping.
(109)
En sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi fandt kun sted baseret på et vægtet gennemsnit for de typer, den kinesiske producent eksporterer, og for hvilke den indiske producent fremstiller og sælger en tilsvarende type. Dette betragtes som det mest pålidelige grundlag for fastsættelse af denne eksporterende producents eventuelle dumpingniveau. Forsøg på at sammenligne alle andre eksporterede typer med den indiske producents sammenlignelige typer ville have ledt til unøjagtige konklusioner. På dette grundlag er det korrekt at udtrykke det beregnede dumpingbeløb i procent af de eksporttransaktioner, der anvendtes i udregningen af dumpingbeløbet. Denne konklusion betragtes som repræsentativ for alle de eksporterede typer. Samme tilgang blev anvendt til at udregne de øvrige eksporterende producenters dumpingmargener.
3. Definition af EU-erhvervsgrenen
(110)
Som angivet i meddelelsen om indledning genvurderede Kommissionen definitionen af EU-erhvervsgrenen for at tage højde for tvistbilæggelsesorganets rapporter og fremførte, at EU havde handlet i modstrid med artikel 4.1 i WTO-antidumpingaftalen, idet Unionen havde udelukket producenter, der ikke ønskede at deltage i stikprøven, fra definitionen af EU-erhvervsgrenen samt ved at skønne, at grænsen på 25 % fastsat i grundforordningen automatisk udgjorde en »større andel« af Unionens samlede produktion af det pågældende produkt. I afsnit 430 i appelorganets beretning offentliggjort den 15. juli 2011 blev det anerkendt, at »da erhvervsgrenen består af et stort antal producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer kunne dette have muliggjort så lav en andel, grundet vanskelighederne ved at opnå yderligere oplysninger, forudsat at Kommissionens metode til at definere erhvervsgrenen ikke forårsagede nogen væsentlig risiko for fordrejning (…) ved at begrænse definitionen af den indenlandske erhvervsgren til de producenter, der var villige til at deltage i stikprøven udelukkede Kommissionen producenter, der fremlagde relevante oplysninger.« (Dette fremhæves). Det er sidstnævnte producenter, der nu er inkluderet i definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(111)
Den oprindelige undersøgelse konkluderede, at produktionen for de producenter i Unionen, der havde accepteret at deltage i stikprøven og samarbejdet fuldt ud i den oprindelige undersøgelse, udgjorde 27,0 % af den samlede produktion af den pågældende vare i Unionen. Disse virksomheder anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(112)
I henhold til tvistbilæggelsesorganets rapporter og baseret på alle relevante bemærkninger fra alle de EU-producenter, der havde givet sig til kende inden for fristen i afsnit 6, litra b), nr. i), i meddelelsen om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. (8), og uanset om de angav at være villige til at deltage i stikprøven, genberegnede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen faktisk stod for 36,3 % af den samlede produktion af den pågældende vare i Unionen i 2006.
(113)
Efter at have revideret definitionen af EU-erhvervsgrenen undersøgte Kommissionen, hvorvidt procentdelen af den erhvervsgrens produktion af skruer i forhold til den vurderede samlede produktion udgjorde en større andel i betydningen af artikel 4.1 i WTO-antidumpingaftalen.
(114)
Som nævnt i betragtning 112 i forordningen om endelig told viste undersøgelsen, at den samme vare fremstilles af en lang række EU-producenter, anslået til over 300 virksomheder, overvejende små og mellemstore (SMV'er), men også enkelte større virksomheder eller sammenslutninger af sådanne. På tidspunktet for indledningen af den oprindelige undersøgelse kontaktede Kommissionen hver enkelt af disse kendte producenter og bad dem deltage i undersøgelsen og fremlægge visse oplysninger om deres aktiviteter. Hverken meddelelsen om indledning offentliggjort efter påbegyndelsen af den oprindelige undersøgelse eller det følgebrev, der blev fremsendt på datoen for indledningen til samtlige kendte EU-producenter, refererede til den kendsgerning, at oplysninger fremlagt af ikkesamarbejdsvillige EU-producenter ikke ville blive medtaget.
(115)
Som nævnt er de fleste EU-skrueproducenter små virksomheder eller mikrovirksomheder (familieforetagender), hvis ressourcer ofte er begrænsede, herunder de menneskelige og finansielle ressourcer. De er som oftest ikke medlemmer af de nationale eller europæiske sammenslutninger, der ville kunne repræsentere dem under forhandlingerne, og som det oftest er tilfældet med SMV'er, har de ikke ressourcer til at hyre specialiserede handelsadvokater og regnskabskyndige. Små virksomheder nærer et stærkt ønske om at beskytte deres fortrolige data i forbindelse med sådanne undersøgelser, idet de betragter disse data som vitale. På trods af dette gav et større antal producenter sig til kende (63 EU-producenter i alt) og fremlagde de ønskede oplysninger. Der gøres opmærksom på, at disse producenter var både SMV'er og større virksomheder fra forskellige steder i hele Unionen. I lyset af ovenstående, og de specifikke omstændigheder for denne sag taget i betragtning, kan disse producenter, der udgjorde 36,3 % af den samlede produktion af den pågældende vare i EU, anses for at udgøre en større andel af den samlede EU-erhvervsgren og omfattes således af betydningen af artikel 4.1 i WTO-antidumpingaftalen. Derudover, idet alle de største kendte producenter i EU som nævnt gav sig til kende efter indledningen og inden for fristen i den oprindelige meddelelse om indledning, kan den udvalgte stikprøve i den oprindelige undersøgelse betragtes som værende repræsentativ, selv efter medtagelsen af yderligere 18 EU-producenter i definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(116)
Det kinesiske handelskammer hævdede, at Kommissionen ikke kunne nøjes med at anvende data fra de EU-producenter, der gav sig til kende inden fristen nævnt i betragtning 112 ovenfor, da visse EU-producenter kan have valgt ikke at give sig til kende, fordi de ikke var villige til at deltage i stikprøven og derfor vidste, at deres besvarelse ikke ville medtaget. Sammenslutningen af kinesiske producenter anmodede Kommissionen om at »genbegynde hele udvælgelsesprocessen og kontakte alle EU-producenter uden at nævne, at disse skulle indvillige i at deltage i stikprøven« (9). I lyset af ovenstående ansås det dog ikke for nødvendigt at genåbne udvælgelsesprocessen for den endelige stikprøve, da de største kendte EU-producenter gav sig til kende på tidspunktet for indledningen. Efter fremlæggelsen gentog det kinesiske handelskammer, at det ikke kunne udelukkes, at et større antal producenter blot ikke besvarede spørgeskemaet for stikprøven, »fordi de vidste, at deres manglende villighed til at deltage i stikprøven automatisk ville medføre udelukkelse fra den indenlandske erhvervsgren«. Det bemærkes, at samme argumenter er blevet fremført af kinesiske eksporterende producenter og europæiske importører under den oprindelige undersøgelse som argument mod eksistensen af statusniveauet. Som forklaret i betragtning 26 i forordningen om endelig told kontaktede Kommissionen et betydeligt antal EU-producenter efter indledningen af proceduren, men kun få af disse svarede. Det skal bemærkes, at der ikke blev henvist til deres mulige medtagelse eller mangel på samme i den endelige stikprøve. Faktisk var den mulige udvælgelse af Unionens producenter i den endelige stikprøve irrelevant i deres beslutning om at give sig til kende i proceduren, da deres beslutning var begrundet med andre faktorer end dem, der fremhæves i betragtning 115 ovenfor. Derfor blev anmodningen til Kommissionen om at gentage skadesvurderingen afvist.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(117)
Ifølge rapporterne blev konklusionerne om skade i den oprindelige undersøgelse gennemgået på ny for EU-erhvervsgrenen som defineret i henhold til ovenstående betragtning 114, hvad angår tendenser inden for produktion, produktionskapacitet, brugskapacitet, salg, enhedspriser, markedsandel, beskæftigelse og produktivitet, dvs. oplysninger indhentet om de 6 producenter i stikprøven og de yderligere 57 producenter, der nu er en del af EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige fundne skadesfaktorer for EU-erhvervsgrenen i stikprøven, bekræftes konklusionerne i den fornyede undersøgelse, idet de 6 producenter i stikprøven udfyldte spørgeskemaerne med oplysninger om lager, rentabilitet, likviditet, investeringer, afkast af investeringer, evne til at rejse kapital samt lønninger.
4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(118)
Udviklingen af produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse for EU-erhvervsgrenen baseret på alle de tilgængelige oplysninger (jf. betragtning 112) var som følger:
Den samlede EU-erhvervsgren
2003
2004
2005
2006
Undersøgelsesperioden
Produktion i mængde (MT)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indeks
100
107
100
106
110
Produktionskapacitet (MT)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indeks
100
102
105
107
110
Kapacitetsudnyttelse (%)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
På trods af den markante stigning i efterspørgslen på 29 % fra 2004 og frem til undersøgelsesperioden svingede EU-erhvervsgrenens produktionsmængde igennem hele den pågældende periode og var 9 % højere i undersøgelsesperioden end i 2003, mod 6 % i den oprindelige undersøgelse, dvs. stadig betydeligt lavere end stigningen i efterspørgslen på 29 %.
(120)
Hvad angår produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse blev den oprindelige undersøgelses konklusioner bekræftet, dog på grundlag af et andet datasæt (jf. betragtning 130 til 133 i forordningen om endelig told).
4.2. Salg, markedsandel, vækst og gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(121)
Nedenstående tal viser EU-erhvervsgrenens salg til selvstændige kunder i Unionen baseret på alle tilgængelige oplysninger (i omfang og værdi):
Hele EU-erhvervsgrenen
2003
2004
2005
2006
Undersøgelsesperioden
EU-erhvervsgrenens salg i Unionen (000 EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indeks
100
106
111
121
130
EU-erhvervsgrenens salg i Unionen (MT)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indeks
100
111
105
114
114
EU-erhvervsgrenens enhedspris ved salg i Unionen (EUR/MT)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indeks
100
96
106
106
114
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
Ikke relevant
28 %
27 %
24 %
22 %
Indeks
Ikke relevant
100
96
86
80
(122)
De reviderede data angivet i ovenstående tabel bekræfter konklusionerne i betragtning 137 til 140 i forordningen om endelig told, idet alle skadestendenser bekræftes. Omfanget af EU-erhvervsgrenens salg steg med 14 % i den pågældende periode, mod 12 % angivet i den oprindelige undersøgelse, og værdien med 30 %, mod 21 %. Tendenserne viser sig således i høj grad at svare til den oprindelige undersøgelse. Det samme fald i salgsmængden mellem 2004 og 2005 bekræfter konklusionen i betragtning 139 i forordningen om endelig told om, at EU-erhvervsgrenen ikke nød godt af stigningen i forbruget i Unionen, og at EU-producenternes markedsandel således faldt med 20 % på mindre end tre år.
4.3. Beskæftigelse og produktivitet
(123)
Udviklingen af beskæftigelse og produktivitet i Unionen var som følger:
Hele EU-erhvervsgrenen
2003
2004
2005
2006
Undersøgelsesperioden
Antal ansatte
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indeks
100
111
114
114
114
Produktivitet (MT/ansat)
65
63
58
61
63
Indeks
100
97
89
93
96
4.4. Konklusion vedrørende skade
(124)
I lyset af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 153 til 161 i forordningen om endelig told.
5. Mængde af dumpingimport
(125)
Som angivet i meddelelsen om indledning tog Kommissionen højde for konklusionerne i tvistbilæggelsesorganets rapporter, der angav, at EU handlede i modstrid med artikel 3.1 og 3.2 i WTO-antidumpingaftalen, hvad angår omfanget af dumpingimport i den oprindelige undersøgelse af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer.
(126)
Således gennemgik Kommissionen sin skadesvurdering på ny i lyset af konklusionen om, at visse eksporterende producenter ikke havde foretaget dumping i undersøgelsesperioden. Der mindes om, at den oprindelige undersøgelse angav, at to kinesiske producenter ikke havde foretaget dumping. Som angivet i betragtning 105 ovenfor konkluderede den fornyede undersøgelse, at yderligere en eksporterende producent ikke havde foretaget dumping. De samlede importmængder fra disse tre eksporterende producenter udgjorde mellem 0,01 % og 0,40 % af den samlede import af den pågældende vare fra Kina i undersøgelsesperioden. Skadesanalysen om udviklingen af import fra Kina, der er udført på grundlag af omfanget af dumpingimport fraregnet importen til ikkedumpingpriser, viser ubetydelige forandringer i de tendenser, der beskrives i betragtning 121 i forordningen om endelig told.
2003
2004
2005
2006
Undersøgelsesperioden
Importmængde fra Kina (MT)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indeks
100
137
179
225
267
Kinas markedsandel
Ikke relevant
17 %
22 %
23 %
25 %
Kilde: Eurostat.
6. Årsagssammenhæng - EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(127)
Som angivet i meddelelsen om indledning genvurderede Kommissionen sin analyse af årsagssammenhæng for at tage højde for rapporternes konklusioner, ifølge hvilke EU handlede i modstrid med artikel 3.1 og 3.5 i WTO-antidumpingaftalen ved at anvende Eurostats overordnede statistiske eksportdata i stedet for EU-erhvervsgrenens specifikke eksportresultater.
(128)
EU-tjenestegrenens eksportresultater blev analyseret i betragtning 175 i forordningen om endelig told. Det fremgik, at eksport til tredjelande kun udgjorde 11 % af EU-tjenestegrenens produktion af den pågældende vare i 2006. Som tvistbilæggelsesorganets rapporter pointerede, var de anvendte data om alle EU-producenters eksport dog baseret på Eurostat-data og ikke på EU-tjenestegrenens eksport. I henhold til tvistbilæggelsesorganets rapporter genvurderede Kommissionen sin analyse om årsagssammenhæng ved at undersøge, hvorvidt eksportresultaterne for den nye definition af EU-tjenestegrenen kunne omfattes af den lidte skade. Konklusionen var, at eksport til tredjelande kun udgjorde 3,7 % af den nyligt definerede EU-tjenestegrens produktion af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, mod de 11 % angivet i betragtning 175 i forordningen om endelig told. Denne eksport steg med ca. 4 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. De eksporterede varer solgtes desuden til konsekvent højere priser end på EU-markedet.
Hele EU-erhvervsgrenen
2003
2004
2005
2006
Undersøgelsesperioden
EU-eksport til resten af verden i den betragtede periode (MT)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indeks
100
120
108
107
104
EU-eksport til resten af verden i den betragtede periode (000 EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indeks
100
118
112
124
117
Enhedspris: (EURO/MT):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Det kan således konkluderes, at EU-tjenestegrenens resultat af eksport til tredjelande ikke udgjorde en kilde til væsentlig skade. Desuden bekræftes den endelige konklusion i betragtning 184 i forordningen om endelig told om, at dumpingimport fra Kina har voldet væsentlig skade på EU-tjenestegrenen i betydningen af artikel 3, stk. 6, i grundforordningen.
7. Behandling af fortrolige oplysninger
(130)
Som angivet i meddelelsen om indledning iværksatte Kommissionen en genvurdering af konklusionerne baseret på rapporternes afgørelser, ifølge hvilke EU handlede i modstrid med artikel 6.5 og 6.5.1 i WTO-antidumpingaftalen, hvad angår håndtering af fortrolige oplysninger.
(131)
Ifølge rapporterne opfordrede Kommissionen de to relevante EU-producenter til at fremsætte redegørelser for årsagerne til, at der ikke kunne fremlægges et ikkefortroligt sammendrag af de fortrolige oplysninger. De to producenter fremlagde supplerende oplysninger på ikkefortrolig vis, eller såfremt der ikke kunne fremlægges et sammendrag af visse oplysninger, angav de, at dette var tilfældet. Alle interesserede parter modtog de oplysninger, disse producenter således havde fremlagt. En repræsentativ sammenslutning af EU-importører hævdede, at oplysningerne fra de to EU-producenter var uforståelige og ikke muliggjorde sammenholdelse med Eurostats offentligt tilgængelige data. Hvad angår denne påstand, bemærkes det, at idet oplysningerne fra disse to producenter er specifikke for disse virksomheder, findes der sandsynligvis ingen offentlige kilder, der muliggør sammenholdelse.
(132)
Det kinesiske handelskammer og EFDA hævdede, at de supplerende oplysninger var ufuldstændige, idet visse elementer i tabel 22, 23 og 32 til 34 stadig manglede og derfor ikke stemte overens med den måde, hvorpå tvistbilæggelsesorganets konklusioner burde have fundet anvendelse. Der blev ikke fremført yderligere bemærkninger efter fremsættelsen af disse supplerende, ikkefortrolige oplysninger. Da tabel 32 til 34 indeholder detaljer om den pågældende virksomheds salg og omkostninger, blev disse i sig selv fortrolige oplysninger sammendraget for at fremlægge oplysninger om indholdet, uden at bryde fortroligheden. De øvrige oplysninger, der hævdedes at mangle i tabel 22 (typer af råmaterialer leveret og omfang af indkøbte råmaterialer), tabel 23 (der fremsættes kun tal for fortjenstmargen før skat og ingen separate tal for salg i og uden for EU), blev fremsat på ny af den pågældende EU-virksomhed for at sikre god forståelse af oplysningerne, og svaret blev tilføjet dossieret, der stilles til rådighed for interesserede parter. Det konkluderes således, at rapporternes henstillinger på dette område blev efterlevet fuldstændigt.
(133)
EFDA hævdede desuden, at den af EU-producenten fremlagte tabel 24 ikke dannede grundlag for at konkludere, at denne virksomhed havde lidt betydelig skade, da den viser stadig fremgang i fortjeneste, anvendelse og produktion. Kommissionen foretog dog fastsættelsen af skade på ny og medtog data fra de seks EU-producenter i stikprøven og konkluderede, at der var sket væsentlig skade, som fastslået i betragtning 124 ovenfor. Kravet er derfor ubegrundet.
(134)
Endelig, som nævnt i punkt 6 i meddelelsen om indledning og i henhold til konklusionerne om artikel 6.5 og 6.5.1 i WTO-antidumpingaftalen, hvad angår håndtering af fortrolige oplysninger, fremlagde Kommissionen den 30. maj 2012 Eurostat-data om den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, som oprindeligt fremlagt.
8. Andre henstillinger og afgørelser
(135)
Som nævnt i meddelelsen agtede Kommissionen at overveje bemærkninger fra undersøgelsen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, fremsat af parter, der hævder at være blevet påvirket negativt af fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling eller andre henstillinger og afgørelser fra tvistbilæggelsesorganet. Kommissionen tildelte individuel behandling til en virksomhed i henhold til henstillingerne om grundforordningens artikel 9, stk. 5, i tvistbilæggelsesorganets rapporter.
F. FREMLÆGGELSE
(136)
Alle parter blev informeret om ovenstående konklusioner. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger og krav i forbindelse med ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der blev fremsat adskillige bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger.
(137)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende import af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina indført ved forordning (EF) nr. 91/2009 bør bibeholdes, og at import fra Bulten Fasteners China skal pålægges en toldafgift på 0 %.
G. KONKLUSION
(138)
På baggrund af ovenstående genvurdering konkluderes det, at den skadelige dumping, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse, bekræftes. En eksporterende producent fik dog indrømmet individuel behandling i overensstemmelse med henstillingerne i tvistbilæggelsesorganets rapporter vedrørende artikel 9, stk. 5, i grundforordningen. Således skal artikel 1, stk. 2, i forordningen om endelig told ændres i overensstemmelse hermed. Samme artikel skal ligeledes ændres for at tage højde for den reviderede antidumpingtold beregnet for visse af virksomhederne i tabellen i artikel 1, stk. 2, i forordningen om endelig told, jf. nedenfor:
Eksporterende producent i Folkerepublikken Kina
Dumpingmargen
Skadesmargen
Endelige foranstaltninger
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Alle andre virksomheder
74,1 %
85,0 %
74,1 %
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Tabellen, der anfører satserne for den endelige antidumpingtold, der pålægges nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet for produkter fremstillet af virksomhederne anført i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 91/2009, affattes således:
»Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory og Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Virksomheder opført i bilag I
54,1 %
A928
Alle andre virksomheder
74,1 %
A999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 4. oktober 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.