KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 570/2014
af 26. maj 2014
om afslutning af en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om endelig told«). Forordningen om endelig told trådte i stedet for Kommissionens forordning (EU) nr. 446/2011 (3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om midlertidig told«). De konklusioner, der førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold, vil blive benævnt »konklusionerne af den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 21. januar 2012 anlagde PT Ecogreen Oleochemicals, som er en indonesisk eksporterende producent af fedtalkoholer, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd og Ecogreen Oleochemicals GmbH (i det følgende samlet benævnt »Ecogreen«) sag ved Retten (sag T-28/12) med påstand om annullering af forordningen om endelig told, for så vidt angår antidumpingtolden for Ecogreen. Ecogreen anfægtede den justering, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), af virksomhedens eksportpris med henblik på en sammenligning af eksportprisen og virksomhedens normale værdi.
(3)
I sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union) annullerede Retten artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006, for så vidt angår Interpipe NTRP VAT, bl.a. på grund af et åbenbart urigtigt skøn i forbindelse med justeringen baseret på artikel 2, stk. 10, litra i), og for så vidt angår Interpipe Niko Tube ZAT af andre grunde. Den 16. februar 2012 forkastede Domstolen den appelansøgning, som Rådet og Kommissionen (forenede sager C-191/09 P og C-200/09 P) havde indgivet.
(4)
Eftersom de faktiske omstændigheder for Ecogreen svarede til omstændighederne for Interpipe NTRP VAT, for så vidt angår den justering, der blev foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), blev det anset for hensigtsmæssigt at foretage en ny beregning af dumpingmargenen for Ecogreen uden at foretage en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i).
(5)
Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012 af 11. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (4) blev derfor offentliggjort den 21. december 2012 med tilbagevirkende kraft fra den 12. november 2011 (»ændringsforordningen«).
(6)
Den dumpingmargen, der var blevet fastsat for Ecogreen deri, var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Undersøgelsen vedrørende Ecogreen blev derfor afsluttet uden indførelse af foranstaltninger. Retten besluttede efterfølgende den 9. april 2013, at det ikke var nødvendigt at træffe afgørelse i sag T-28/12.
(7)
Selv om alle de andre eksporterende producenter i Indien, Indonesien og Malaysia stadig var underlagt antidumpingtold, bør konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, navnlig dumpingimportens skadelige virkninger, revurderes i lyset af de reviderede dumpingkonklusioner i ændringsforordningen.
B. REVURDERING AF KONKLUSIONERNE AF DEN OPRINDELIGE UNDERSØGELSE
1. Rammerne for revurderingen
(8)
En meddelelse om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»de pågældende lande«) blev offentliggjort den 28. februar 2013 (5) (»genoptagelsen«). I meddelelsen blev det anført, at genoptagelsen var begrænset til undersøgelsen af den eventuelle virkning af de dumpingmargener, der for nyligt var blevet fastlagt, på de konklusioner, navnlig vedrørende skade og årsagssammenhæng, som var blevet fastslået i den oprindelige undersøgelse (»fornyet undersøgelse«).
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(10)
En række parter hævdede, at det var uklart, på hvilket retsgrundlag Kommissionen genoptog den oprindelige undersøgelse, og hvilke data Kommissionen ville indsamle for at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner i den aktuelle fornyede undersøgelse.
(11)
Parterne hævdede også, at det var uklart, hvilken type undersøgelse der var blevet indledt, og hvad det endelige resultat kunne blive, for så vidt angår niveauet for de endelige foranstaltninger, hvilket tidsrum der ville være omfattet, og hvilke aspekter af den oprindelige undersøgelse der ville blive taget op til revurdering.
(12)
Det skal erindres, at denne genoptagelse er en nødvendig følge af vedtagelsen af ændringsforordningen, som i sig selv var et resultat af Rettens konklusioner i sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union.
(13)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var den såkaldte undersøgelsesperiode (UP) perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. Vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af UP og blev benævnt »den betragtede periode«.
(14)
Den aktuelle fornyede undersøgelse fokuserer på samme UP og samme betragtede periode. Konklusionerne for disse perioder i den oprindelige undersøgelse, for så vidt angår skade og årsagssammenhæng, er under revurdering i lyset af de nyligt fastlagte dumpingmargener for de indonesiske eksportører i ændringsforordningen.
(15)
Nærmere bestemt og som nævnt i meddelelsen om genoptagelse er formålet med den aktuelle fornyede undersøgelse at afgøre, om den ubetydelige dumpingmargen, der blev fastlagt for en eksporterende producent i Indonesien, og den ændring i dumpingmargenniveauet for de andre indonesiske virksomheder, der blev fastsat ved ændringsforordningen, kan have nogen indvirkning på konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende skade og årsagssammenhæng.
(16)
Resultaterne af den fornyede undersøgelse er anført nedenfor. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, vises visse data og oplysninger i indekseret form navnlig for at sikre fortroligheden af de oprindeligt indsendte oplysninger.
2. Den pågældende vare og samme vare
(17)
Til erindring er den pågældende vare den vare, som er defineret i den oprindelige undersøgelse, nemlig, mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (»fedtalkohol«).
(18)
Konklusionerne af ændringsforordningen påvirker ikke de konklusioner, der er beskrevet i den oprindelige undersøgelse vedrørende den undersøgte vare og samme vare.
3. Dumping
(19)
Som omhandlet i betragtning 7 i ændringsforordningen blev dumpingmargenerne for alle virksomheder i Indonesien revideret for at tage højde for den genberegnede dumpingmargen for Ecogreen, undtagen for den anden eksporterende producent med en individuel margen, der var baseret på niveauet for den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.
(20)
De dumpingmargener, der var blevet fastlagt i betragtning 23 i forordningen om endelig told for de indiske eksporterende producenter, og de margener, der var blevet fastlagt i betragtning 55 for malaysiske eksporterende producenter, var ikke påvirket af ændringsforordningen.
(21)
Som omhandlet i betragtning 6 i ændringsforordningen blev dumpingmargenen for Ecogreen fastlagt til under 2 % og er derfor under ubetydelighedsgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importen til Unionen fra denne eksporterende producent bør derfor betragtes som ikke-dumpet import i den fornyede undersøgelse.
(22)
Mængde, pris og markedsandel for den ikke-dumpede import fra nævnte indonesiske eksportør udviklede sig som vist i nedenstående tabel i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 16 ovenfor er de indsendte data indekseret.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
Indeks: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(23)
Med henvisning til tabellen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og ovenstående tabel viste undersøgelsen, at den ikke-dumpede import udgjorde en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande, og at den steg forholdsvis mindre end dumpingimporten i den betragtede periode. Den ikke-dumpede import tegnede sig faktisk for ca. 15-18 % af den samlede importmængde fra de pågældende lande i 2007 og kun for ca. 10-13 % i UP.
(24)
Den fornyede undersøgelse viser, at de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import fra Ecogreen faldt med 9 % i den betragtede periode, men de forblev stabile mellem 2009 og UP.
4. Skade
4.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(25)
Konklusionerne i betragtning 57-61 i forordningen om endelige told vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen er ikke berørt af den fornyede undersøgelse og bekræftes hermed.
4.2. EU-forbruget
(26)
Konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet af betragtning 62 i forordningen om endelig told forbliver upåvirkede. Det bekræftes, at Unionens forbrug af fedtalkohol, jf. nedenstående tabel, var forholdsvis stabilt og kun steg lidt med 2 % i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om forbruget givet i indekseret form af fortrolighedshensyn.
Forbrug
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Import til Unionen fra de pågældende lande og prisunderbud
4.3.1. Kumulativ vurdering af dumpingimporten
(27)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, blev det undersøgt, om en kumulativ vurdering af dumpingimporten for de pågældende tre lande stadig var berettiget i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, i lyset af de reviderede dumpingmargener for indonesiske eksporterende producenter, der er nævnt i betragtning 19-21 ovenfor.
(28)
Der mindes om, at grundforordningens artikel 3, stk. 4, fastsætter, at hvis indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kan følgevirkningerne af en sådan indførsel kun vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Unionen fremstillede vare.
(29)
Konklusionerne vedrørende mængden og prisen for dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev taget op til revurdering for den betragtede periode. De oplysninger om importmængden, der er anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige priser i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Den dumpingimport, der for nylig var blevet konstateret, udviklede sig som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om importmængde i indekseret form for hvert af de pågældende lande.
Dumpingimportmængde
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersøgelsen viste, at mængden af dumpingimport for hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig i UP, og at tilstedeværelsen af dumpingimport på EU-markedet forblev betydelig i den betragtede periode og navnlig i UP. Det forhold, at det blev konstateret ved ændringsforordningen, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(31)
Konklusionerne vedrørende prisfastsættelsen af dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev også taget op til revurdering for den betragtede periode og fremgår af tabellen nedenfor. Priserne i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Med hensyn til betragtning 16 er oplysningerne om prisen hos den indonesiske eksportør, der blev anset for at foretage dumping, givet i indekseret form.
Import ifølge Eurostat (justeret for at dække den pågældende vare og dumpingimport)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Malaysia)
911
944
799
857
Indeks: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indien)
997
1 141
897
915
Indeks: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indonesien)
Indeks: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
-30,0
2,6
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(32)
Undersøgelsen viste, at med undtagelse af 2007, hvor der ikke var import fra Indonesien, var prisfastsættelsen hos indonesiske eksporterende producenter næsten den samme som i den oprindelige undersøgelse. Deraf følger, at konklusionen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told om, at prisfastsættelsen og prisadfærden i de pågældende lande stort set var identiske navnlig i UP, kan bekræftes. Konstateringen i ændringsforordningen af, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(33)
Desuden er de konklusioner, der er fremsat i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i betragtning 122 i forordningen om endelig told, herunder navnlig om, at de skadestærskler, der var blevet fastlagt for de pågældende lande, lå betydeligt over minimumsgrænsen på 2 %, også fortsat gyldige. Endvidere blev salgskanalerne og pristendenserne for hvert af de pågældende lande analyseret, og det blev konstateret, at de var ens, jf. ovenstående tabel. De pågældende landes importpriser fulgte en faldende tendens efter kulminationen i 2008 og var på globalt plan særligt lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, som det fremgik af undersøgelsen.
(34)
Nedenstående tabel viser, at markedsandelen for dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande steg generelt i den betragtede periode. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor anføres oplysningerne i indekseret form.
Dumpingimportens markedsandel
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger viser den fornyede undersøgelse, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering er uændrede. Det er derfor opfattelsen, at de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4, vedrørende den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, fortsat er opfyldt. Virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande kan således vurderes samlet i forbindelse med den fornyede undersøgelse af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
4.3.2. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
(36)
For at fastslå omfanget af den kumulerede dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode er der taget hensyn til, at ændringsforordningen bekræftede de positive konklusioner om dumping for alle eksporterende producenter i Indonesien med undtagelse af Ecogreen. Deres eksport anses for at være til dumpingpriser og er dermed fortsat pålagt antidumpingtold.
(37)
Den fornyede undersøgelse tager ligeledes hensyn til, at de dumpingmargener, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse for alle eksporterende producenter i Indien og Malaysia, forbliver uændrede, og at deres import anses for at være til dumpingpriser og dermed fortsat underlagt antidumpingtold.
(38)
Mængden af dumpingimport fra de pågældende lande er blevet justeret ved at fratrække mængden af den ikke-dumpede import fra en indonesisk eksporterende producent, jf. betragtning 29 ovenfor.
(39)
På grundlag af ovenstående bør de data, der er nævnt i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, og som er bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og konklusionerne i betragtning 71-73 i forordningen om midlertidig told vedrørende vurdering af dumpingimporten i den betragtede periode, som bekræftet i betragtning 65 i forordningen om endelig told, revideres som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om den samlede importmængde og markedsandel for dumpingimporten i indekseret form.
Dumpingimport fra de pågældende lande
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton) for dumpingimport
931
1 007
827
878
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(40)
Mængden af den dumpingimport fra de pågældende lande, som er konstateret i denne nye undersøgelse, steg betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Den største stigning registreredes mellem 2007 og 2008, hvor importen steg med 67 %. Derefter faldt importen en anelse i 2009 og steg igen i UP næsten op til niveauet for 2008.
(41)
De reviderede gennemsnitspriser på dumpingimporten fra de pågældende lande svingede voldsomt i den betragtede periode, svarende til en samlet nedgang på 6 %. Men det er værd at bemærke, at mellem 2008 og UP var nedgangen på hele 14 %. I hele den betragtede periode var gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande konstant lavere end de priser, der var blevet fastsat i resten af verden, og de underbød EU-erhvervsgrenens priser og førte til en stigning i markedsandelen for dumpingimporten.
(42)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de pågældende lande steg betydeligt med 62 % i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008. Der kunne konstateres en lettere nedgang i importen under den økonomiske krise, hvilket reducerede de pågældende landes markedsandel en anelse med 4 % mellem 2008 og 2009, men importen genvandt dog markedsandel inden udgangen af den betragtede periode.
(43)
Udelukkelsen af den ikke-dumpede import fra Ecogreen ændrer derfor ikke på nogen måde konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten, som derfor bekræftes.
4.3.3. Prisunderbud
(44)
Det skal erindres, at der i betragtning 74-75 i forordningen om midlertidig told blev redegjort for intervaller i forbindelse med de prisunderbud, der konstateredes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og de blev bekræftet i betragtning 67 i forordningen om endelig told. De individuelle beregninger, der er foretaget for hver af de pågældende eksportører, blev ikke påvirket af ændringsforordningen. Disse konklusioner bekræftes derfor.
(45)
Det gennemsnitligt konstaterede prisunderbud for dumpingimporten, som blev vurderet kumulativt for tre lande tilsammen efter udelukkelsen af den ikke-dumpede import, er på 2 %. Dette tilsyneladende lave underbud skal ses i lyset af, at EU-erhvervsgrenen så sig tvunget til at sænke sine priser som følge af tilstedeværelsen af lavprisimport på EU-markedet. Disse priser dækkede dog ikke produktionsomkostningerne, navnlig i UP. Det gennemsnitlige underbud for dumpingimporten vurderet kumulativt, med undtagelse af Ecogreen, var på 22 %.
(46)
Som reaktion på fremlæggelsen af Kommissionens konklusioner hævdede en importør af fedtalkoholer med oprindelse i Indonesien, at gennemsnitsprisen for den ikke-dumpede import ville være lavere end den gennemsnitlige pris for importerede varer produceret af den indonesiske eksporterende producent, der fortsat var underlagt foranstaltninger. Imidlertid påvirker denne påstand ikke konstateringen af prisunderbud for dumpingimporten vurderet kumulativt.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(47)
Konklusionerne i betragtning 76-91 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 71-84 i forordningen om endelig told, vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation påvirkes ikke af ændringsforordningen og kan derfor bekræftes.
(48)
Det skal erindres, at den oprindelige undersøgelse har vist, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom produktion (- 17 %), kapacitetsudnyttelse (- 15 %), salgsmængde (- 18 %), markedsandel (- 12 %) og beskæftigelse (- 13 %), forværredes i den betragtede periode. Navnlig blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret, navnlig i UP.
(49)
Ud fra ovenstående blev konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftet.
5. Årsagssammenhæng
(50)
I forlængelse af bekræftelsen af, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, blev det revurderet, om der fortsat er en årsagssammenhæng mellem nævnte skade efter de reviderede konklusioner vedrørende dumping som fastslået i ændringsforordningen og den reviderede dumpingimport fra de pågældende lande.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(51)
Som vist i betragtning 26 var EU-forbruget forholdsvis stabilt og steg kun med 2 % i den betragtede periode.
(52)
Tabellen i betragtning 39 ovenfor, som udelukker importen fra den indonesiske eksportør, der ved ændringsforordningen fandtes ikke at have dumpet sine varer på EU-markedet, viser, at den reviderede mængde af dumpingimport fra de tre pågældende lande fortsat var betydelig, og at den steg kraftigt med over 60 000 ton i absolutte tal og med over 60 % i relative tal i den betragtede periode. Ligeledes steg markedsandelen for dumpingimporten kraftigt og øgedes med mere end 5 procentpoint i samme periode.
(53)
Disse tendenser er meget lig de tendenser, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, navnlig i betragtning 86-94 i forordningen om endelig told. Stigningen i markedsandelen, som i den oprindelige undersøgelse blev fastsat til 57 %, anses nu med de reviderede data for at være på mere end 60 % i den betragtede periode.
(54)
Rent faktisk bekræftede den fornyede undersøgelse, at dumpingimporten fra de pågældende lande fra 2008 udøvede pres på EU-erhvervsgrenen, da denne import steg med 67 %. I det pågældende år var dumpingimportens priser, jf. betragtning 39, meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Dette resulterede i et betydeligt fald i salgsmængden (- 15,4 %) og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen, som den aldrig genvandt i resten af den betragtede periode. Samtidig forøgede dumpingimporten fra de pågældende lande sin markedsandel med over 9 procentpoint.
(55)
Det blev påvist i betragtning 72 i forordningen om endelig told, at EU-erhvervsgrenen for at imødegå dette pres blev nødt til at sænke sine salgspriser væsentligt med 16,9 % i 2009 og endda yderligere måtte reducere dem med 5,3 % i UP. Selv om denne prisadfærd gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse tabet af markedsandel, førte det til et betydeligt samlet tab i den betragtede periode, jf. betragtning 86 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet i betragtning 78 i forordningen om endelig told. Denne situation faldt sammen med tilstedeværelsen af store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, navnlig i UP.
(56)
Selv om det absolutte omfang af dumpingimporten fra de pågældende lande faldt med 7,3 %, blev det i 2009 i tråd med den økonomiske afmatning og EU-markedets konjunkturnedgang konstateret, at gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med 17,9 %, dvs. mere end den tilbagegang på 16,9 %, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenens priser. I UP blev EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke priserne og akkumulerede finansielle tab.
(57)
Ovenstående betragtninger viser de alvorlige konsekvenser, som store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet havde for EU-erhvervsgrenens prisadfærd på sit vigtigste marked, og de negative virkninger, som dette havde for den økonomiske situation særligt i UP.
(58)
Ovennævnte importør hævdede, at i analysen af årsagssammenhængen burde den resterende dumpingimport fra Indonesien ikke kumuleres med importen med oprindelse i Indien og Malaysia på grundlag af faktorer, som f.eks. den stabile markedsandel, det højere prisniveau, det manglende underbud, den lavere underbudsmargen på de indonesiske importvarer og den sideløbende udvikling i markedsandelen for Indonesien og EU-erhvervsgrenen. Importøren hævdede endvidere, at der ikke fandtes nogen årsagssammenhæng mellem skaden og dumpingimporten fra Indonesien, når først den ikke er kumuleret.
(59)
Påstanden blev afvist, fordi de faktorer, der blev gjort gældende af importøren undertiden på et selektivt grundlag, ikke betragtes som relevante, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastslå, hvorvidt der bør anvendes kumulation, navnlig for så vidt angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og samme EU-varer. Den oprindelige undersøgelse konkluderede faktisk, at den pågældende vare er en foreløbig råvare, der hovedsagelig anvendes som input til fremstilling af fedtalkoholsulfater, fedtalkoholethoxylater og fedtalkoholethersulfater, og at den importerede vare konkurrerer direkte med EU-fremstillede varer, uanset oprindelseslandet. Konkurrencens ensartethed på EU-markedet berettiger derfor til at foretage en kumulativ vurdering af importen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra b). Importørens argumenter beskæftiger sig ikke med denne konklusion og kan kun være relevante, når der anvendes en ikke-kumulativ vurdering. Da der ikke er noget grundlag for at ændre konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering, bekræftes analysen af virkningerne af dumpingimporten.
(60)
Det skal desuden bemærkes, at den resterende indonesiske import skete til dumpingpriser, at importens markedsandel blev kraftigt forøget i den pågældende periode, og at den underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Endelig nævnte importøren, at Ecogreen underbød mere end den anden indonesiske eksporterende producent, og da Ecogreens import blev anset for at have en ubetydelig indflydelse, bør den samme konklusion derfor nødvendigvis gælde for den resterende indonesiske import.
(62)
Denne konklusion er baseret på en forkert forudsætning. Domstolens afgørelse medførte en ændring i dumpingberegningen for Ecogreen, som efterfølgende blev anset for at være ubetydelig. Det er kun af denne grund, at Ecogreens import må anses for at være ubetydelig. Påstanden afvises derfor.
(63)
På baggrund af ovenstående konklusioner konkluderes det, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.2. Andre faktorers indvirkning
(64)
Indvirkningen af andre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med årsagssammenhæng blev ligeledes taget op til fornyet undersøgelse.
5.2.1. Ikke-dumpet import fra Indonesien
(65)
Som nævnt i betragtning 23 steg den ikke-dumpede import forholdsvis mindre end dumpingimporten og udgjorde kun en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Endvidere viste undersøgelsen også, at denne import kun havde en beskeden markedsandel i den betragtede periode og navnlig i UP.
(66)
Mængden af dumpingimporten steg med 6,5 % mellem 2009 og UP, dvs. mere end markedsopsvinget, hvilket fremgår af stigningen på 4,6 % i EU-forbruget, og vandt dermed markedsandel.
(67)
Det er således opfattelsen, at eventuelle virkninger, som den ikke-dumpede import måtte have haft på EU-markedet i UP, ikke kan opveje den betydelige negative virkning af dumpingimporten, som er nærmere beskrevet i betragtning 51-57.
(68)
Ud fra ovennævnte konklusion er det opfattelsen, at tilstedeværelsen af ikke-dumpet import fra Ecogreen på EU-markedet i UP ikke er af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
5.2.2. Andre faktorer, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse
(69)
I den oprindelige undersøgelse var de øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med de eventuelle årsager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, følgende: importen til Unionen fra resten af verden, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, den økonomiske krises indvirkning og salget af de forgrenede isomerer, som ikke er omfattet af varedækningen.
(70)
Da disse faktorer ikke er påvirket af de reviderede dumpingmargener, der blev fastlagt for de indonesiske eksporterende producenter, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 95-100 i forordningen om endelig told, for så vidt angår disse faktorer. Indvirkningen af disse faktorer er ikke af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(71)
Den aktuelle fornyede undersøgelse viser, at der stadig er en klar og direkte forbindelse mellem stigningen i mængden og den negative prisindvirkning af dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(72)
Ovenstående analyse viser, at mængden af ikke-dumpet import var begrænset i forhold til størstedelen af de dumpingvarer, der blev importeret fra de pågældende lande. På baggrund af et forholdsvis stabilt forbrug steg denne dumpingimport betydeligt både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, og dens tilstedeværelse har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-markedet. Det blev rent faktisk konstateret, at på grund af den skævhed, der opstod på markedet, måtte EU-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt med 22,2 % fra 2008 og kunne ikke dække sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste, især i UP.
(73)
Den fornyede undersøgelse bekræftede også, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(74)
Det fremgår derfor af den genoptagne undersøgelse, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. Konklusionerne i betragtning 101-102 i forordningen om endelig told bekræftes hermed.
6. Unionens interesser
(75)
Konklusionen i betragtning 118 i forordningen om endelig told vedrørende Unionens interesser har ikke vist sig at blive påvirket af ændringsforordningen og bekræftes hermed.
C. REVURDERING AF DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(76)
Som det fremgår af ovenstående, viste den fornyede undersøgelse af de relevante kendsgerninger og konklusioner, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, under hensyntagen til de nye dumpingmargener som fastlagt i ændringsforordningen, at den resterende dumpingimport fra Indien, Indonesien og Malaysia til EU-markedet forvoldte væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i UP.
(77)
I betragtning af konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i betragtning af, at den aktuelle fornyede undersøgelse har bekræftet, at der er en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den resterende dumpingimport fra de pågældende lande, bør de endelige foranstaltninger indført ved ændringsforordningen bekræftes på samme niveau. Det konkluderes derfor, at denne genoptagne undersøgelse bør afsluttes uden ændring af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordningen om endelig told.
(78)
De gældende antidumpingforanstaltninger, som fastsat i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 og ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012, er fortsat gyldige og bør derfor forblive i kraft. Det skal erindres, at de indførte foranstaltninger var i form af en specifik told og blev fastsat for hver af de pågældende eksporterende producenter, som følger:
Land
Virksomhed
Endelig specifik antidumpingtold
(EUR pr. ton netto)
Indien
VVF (Indien) Ltd
46,98
Alle andre virksomheder
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Alle andre virksomheder
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Alle andre virksomheder
61,01
(79)
Myndighederne i de pågældende lande, eksportørerne og deres sammenslutninger, alle interesserede parter i Unionen, navnlig EU-erhvervsgrenen, importører, sammenslutninger af brugere og forhandlere, blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte den delvise genoptagelse af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fedtalkohol fra de pågældende lande og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er blevet taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra disse parter, men det har ikke ændret konklusionerne i denne forordning.
(80)
En eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(81)
Det konstateredes især, at den pågældende eksporterende producent fremstiller en række varer ud over den pågældende vare og sælger disse andre varer til de samme kunder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre effektiv overvågning af pristilsagnet meget vanskeligt og dermed underminere effektiviteten af et pristilsagn i den aktuelle sag. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at tilsagnet ikke kunne godtages.
(82)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen af importen af mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (Taric-kode 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 og 3823700091), med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, afsluttes hermed uden ændring af den gældende told.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 570/2014
ze dne 26. května 2014,
kterým se ukončuje částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Prováděcím nařízením (EU) č. 1138/2011 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „konečné nařízení“). Přijetí konečného nařízení předcházelo nařízení Komise (EU) č. 446/2011 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz mastných alkoholů pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „prozatímní nařízení“). Zjištění, jež vedla k uložení konečného antidumpingového cla, budou dále uváděna jako „zjištění původního šetření“.
(2)
Dne 21. ledna 2012 společnost P. T. Ecogreen Oleochemicals, indonéský vyvážející výrobce mastných alkoholů, společnost Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd a společnost Ecogreen Oleochemicals GmbH (dále společně označené jako „skupina Ecogreen“) podaly u Tribunálu žalobu (věc T-28/12) na zrušení konečného nařízení, pokud jde o uložení antidumpingového cla ve vztahu ke skupině Ecogreen. Skupina Ecogreen napadla úpravu své vývozní ceny provedenou na základě čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení za účelem srovnání této vývozní ceny s běžnou hodnotou.
(3)
Ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie) Tribunál zrušil článek 1 nařízení (ES) č. 954/2006, pokud jde o společnost Interpipe NTRP VAT, mimo jiné z důvodu zjevně nesprávného posouzení při provádění úpravy na základě čl. 2 odst. 10 písm. i), a pokud jde o společnost Interpipe Niko Tube ZAT, na základě jiných důvodů. Dne 16. února 2012 Soudní dvůr zamítl odvolání podané Radou a Komisí (spojené věci C-191/09 P a C-200/09 P).
(4)
Vzhledem k tomu, že faktické okolnosti, pokud jde o úpravu provedenou podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, byly v případě skupiny Ecogreen podobné jako v případě společnosti Interpipe NTRP VAT, bylo považováno za vhodné znovu vypočítat dumpingové rozpětí pro skupinu Ecogreen, aniž by byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i).
(5)
Dne 21. prosince 2012 bylo proto zveřejněno prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1241/2012 ze dne 11. prosince 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1138/2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (4), se zpětnou působností ode dne 12. listopadu 2011 (dále jen „pozměňující nařízení“).
(6)
Dumpingové rozpětí, které v něm bylo zjištěno u skupiny Ecogreen, bylo v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení nepatrné. Šetření týkající se skupiny Ecogreen bylo proto zastaveno, aniž byla uložena jakákoli opatření. Tribunál následně dne 9. dubna 2013 rozhodl, že není třeba rozhodovat o žalobě podané ve věci T-28/12.
(7)
I přesto, že na všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, Indonésii a Malajsii se uložená antidumpingová cla nadále vztahují, měla by s ohledem na revidovaná zjištění týkající se dumpingu, jež obsahuje pozměňující nařízení, být přezkoumána zjištění původního šetření, zejména pokud jde o účinky dumpingového dovozu působící újmu.
B. PŘEZKUM ZJIŠTĚNÍ PŮVODNÍHO ŠETŘENÍ
1. Rámec přezkumu
(8)
Dne 28. února 2013 bylo zveřejněno oznámení o částečném opětovném zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) (5) (dále jen „opětovné zahájení“). V oznámení bylo uvedeno, že opětovné zahájení šetření je ve svém rozsahu omezeno na zkoumání možných dopadů nově zjištěných dumpingových rozpětí, pokud jde o zjištění týkající se zejména újmy a příčinné souvislosti zjištěné v původním šetření (dále jen „nové šetření“).
(9)
Komise o částečném opětovném zahájení šetření oficiálně uvědomila známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, jakož i výrobní odvětví Unie. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a ke slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení.
(10)
Některé strany tvrdily, že nebylo jasné, na jakém právním základě Komise opětovně zahájila původní šetření a jaké údaje bude Komise shromažďovat pro zjištění faktů a vyvození závěrů v tomto novém šetření.
(11)
Strany rovněž tvrdily, že nebylo jasné, jaký druh šetření se zahajuje a jaký by mohl být konečný výsledek, pokud jde o úroveň konečných opatření, jaké období bude šetření zahrnovat a které aspekty původního šetření se budou přezkoumávat.
(12)
Připomíná se, že toto opětovné zahájení šetření je nevyhnutelným důsledkem přijetí pozměňujícího nařízení, jež samo bylo výsledkem zjištění Tribunálu ve věci T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Rada Evropské unie.
(13)
Připomíná se, že při původním šetření bylo takzvaným obdobím šetření (OŠ) období od 1. července 2009 do 30. června 2010. Posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření a bylo označeno jako „posuzované období“.
(14)
Toto nové šetření se zaměřuje na stejné období šetření a stejné posuzované období. Zjištění, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost, učiněná za tato období během původního šetření, jsou přezkoumávána s ohledem na dumpingová rozpětí, která byla pro indonéské dovozce nově stanovena v pozměňujícím nařízení.
(15)
Konkrétněji, a jak je uvedeno v oznámení o opětovném zahájení, je cílem tohoto nového šetření určit, zda „zanedbatelné“ dumpingové rozpětí, zjištěné u jednoho vyvážejícího výrobce v Indonésii, a změna úrovně dumpingových rozpětí ostatních indonéských společností, kterou stanovilo pozměňující nařízení, mohou mít dopad na zjištění původního šetření, pokud jde o újmu a příčinnou souvislost.
(16)
Výsledky nového šetření jsou uvedeny dále. Stejně jako v případě původního šetření jsou v zájmu zachování důvěrnosti původně předložených údajů určité údaje a informace poskytnuty v podobě indexu.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(17)
Připomíná se, že dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v původním šetření, a sice nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (dále jen „mastné alkoholy“).
(18)
Zjištění pozměňujícího nařízení se nedotýkají zjištění učiněných v původním šetření, která se týkají posuzovaného výrobku a obdobných výrobků.
3. Dumping
(19)
Jak bylo uvedeno v 7. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingová rozpětí pro všechny společnosti v Indonésii jiná než pro vyvážejícího výrobce s individuálním rozpětím, stanovená na základě největšího dumpingového rozpětí spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce, byla přezkoumána s přihlédnutím k nově vypočtenému dumpingovému rozpětí pro skupinu Ecogreen.
(20)
Dumpingová rozpětí stanovená v 23. bodě odůvodnění konečného nařízení pro indické vyvážející výrobce a dumpingová rozpětí stanovená v 55. bodě odůvodnění pro malajské vyvážející výrobce nebyla pozměňujícím nařízením dotčena.
(21)
Jak bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění pozměňujícího nařízení, dumpingové rozpětí stanovené pro skupinu Ecogreen bylo nižší než 2 %, a je tedy pod minimálním prahem stanoveným v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Dovoz tohoto vyvážejícího výrobce do Unie by tudíž měl být v novém šetření považován za nedumpingový.
(22)
Objem, cena a podíl nedumpingového dovozu, uskutečněného uvedeným indonéským vývozcem, se na trhu v posuzovaném období vyvíjely tak, jak je uvedeno v tabulce níže. Jak bylo uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše, předložené údaje jsou indexovány.
Dovoz
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
110
107
115
Meziroční změna v %
9,6
- 2,3
7,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
107
110
113
Meziroční změna v %
6,8
2,9
2,8
Průměrná cena EUR/t
Index: 2007 = 100
100
110
91
91
Meziroční změna v %
9,9
- 17,0
0,2
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(23)
S odkazem na tabulku uvedenou v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která byla potvrzena v 64. bodě odůvodnění konečného nařízení, a na tabulku uvedenou výše šetření ukázalo, že v posuzovaném období se nedumpingový dovoz podílel na celkovém dovozu z dotčených zemí jen v omezené míře a rostl poměrně pomaleji než dumpingový dovoz. V roce 2007 totiž nedumpingový dovoz představoval kolem 15-18 % celkového objemu dovozu z dotčených zemí a v období šetření to bylo pouze kolem 10-13 %.
(24)
Nové šetření ukazuje, že průměrné ceny nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen se v posuzovaném období snížily o 9 %, avšak mezi rokem 2009 a obdobím šetření zůstávaly stabilní.
4. Újma
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(25)
Zjištění uvedená v 57. až 61. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o výrobu v Unii a výrobní odvětví Unie, nejsou novým šetřením nijak dotčena, a proto se potvrzují.
4.2 Spotřeba v Unii
(26)
Zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež byla potvrzena v 62. bodě odůvodnění konečného nařízení, nejsou nijak dotčena. Potvrzuje se, že spotřeba mastných alkoholů v Unii, jak ukazuje níže uvedená tabulka, byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %. Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v zájmu zachování důvěrnosti údajů byly informace týkající se spotřeby poskytnuty v podobě indexu.
Spotřeba
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.3.1 Souhrnné posouzení dumpingového dovozu
(27)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zkoumáno, zda souhrnné posouzení dumpingového dovozu pro tyto tři dotčené země je v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 4 základního nařízení ještě oprávněné, či nikoli, vzhledem k přezkoumaným dumpingovým rozpětím pro indonéské vyvážející výrobce uvedeným v 19. a 21. bodě odůvodnění výše.
(28)
Připomíná se, že čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(29)
Zjištění o objemu a ceně dumpingového dovozu z každé z dotčených zemí v posuzovaném období byla přezkoumána. Informace týkající se objemu dovozu, které byly použity pro určení průměrných cen uvedených v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění výše - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. Nově určený dumpingový dovoz se vyvíjel tak, jak je uvedeno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace týkající se objemu dovozu z každé dotčené země poskytnuty v podobě indexu.
Objem dumpingového dovozu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
161
141
137
Meziroční změna v %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indie
Index: 2007 = 100
100
118
104
143
Meziroční změna v %
18,2
- 11,8
37,5
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
42,1
17,9
(30)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z každé dotčené země v období šetření nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu na trhu Unie byla v posuzovaném období, a zejména v období šetření významná. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(31)
Zjištění týkající se tvorby cen výrobků dumpingového dovozu z každé dotčené země byla za posuzované období rovněž přezkoumána a výsledky jsou uvedeny v tabulce níže. Ceny uvedené v tabulce v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení zůstávají, pokud jde o Malajsii a Indii, beze změny. Údaje týkající se Indonésie byly přezkoumány s přihlédnutím k tomu, že - jak je uvedeno výše ve 21. bodě odůvodnění - u jednoho vyvážejícího výrobce se již nemá za to, že by prodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o cenách indonéského vývozce, u něhož bylo shledáno, že prodává za dumpingové ceny, poskytnuty v podobě indexu.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek a dumpingový dovoz)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
- 15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
- 21,4
2,1
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
Index: 2008 = 100
100
70
72
Meziroční změna v %
- 30,0
2,6
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(32)
Šetřením bylo zjištěno, že s výjimkou roku 2007, kdy se neuskutečnil žádný dovoz z Indonésie, byla tvorba cen indonéských vyvážejících výrobců téměř stejná jako v původním šetření. Zjištění učiněné v 63. bodě odůvodnění písm. b) konečného nařízení, že tvorba cen v dotčených zemích a jejich chování v oblasti tvorby cen byly zejména v období šetření velmi podobné, lze proto potvrdit. Skutečnost, že u jednoho z indonéských vyvážejících výrobců pozměňující nařízení shledalo, že neprodává za dumpingové ceny, na tomto závěru nic nemění.
(33)
V platnosti mimoto zůstávají také zjištění učiněná ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená ve 122. bodě odůvodnění konečného nařízení, a zejména to, že úroveň odstranění újmy stanovená pro dotčené země byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je uvedeno v tabulce výše - bylo zjištěno, že jsou podobné. Jak prokázalo šetření, dovozní ceny z dotčených zemí po dosažení nejvyšších hodnot v roce 2008 vykazovaly klesající trend a globálně byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
(34)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že podíl dumpingového dovozu z každé dotčené země na trhu během posuzovaného období celkově vzrostl. S odkazem na 16. bod odůvodnění jsou informace poskytnuty v podobě indexu.
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Malajsie
Index: 2007 = 100
100
157
145
135
Meziroční změna v %
57
- 8
- 7
Indie
Index: 2007 = 100
100
115
107
141
Meziroční změna v %
15
- 7
31
Indonésie
Index: 2008 = 100
100
142
168
Meziroční změna v %
50
13
(35)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah nové šetření prokázalo, že zjištění učiněná v původním šetření, která se týkají souhrnného posouzení, zůstávají beze změny. Proto se má za to, že podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení, které se týkají souhrnného posouzení dumpingového dovozu z dotčených zemí, zůstávají splněny. Za účelem nového šetření újmy a příčinné souvislosti tedy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí mohou být posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu na trhu
(36)
Aby bylo možno určit celkovou míru dumpingového dovozu na trh Unie v posuzovaném období, přihlíží se k tomu, že pozměňující nařízení potvrdilo pozitivní zjištění dumpingu u všech vyvážejících výrobců v Indonésii s výjimkou skupiny Ecogreen. Jejich vývoz je považován za dumpingový, a proto se na něj i nadále vztahuje antidumpingové clo.
(37)
Podobně nové šetření přihlíží k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná v původním šetření u všech vyvážejících vývozců v Indii a Malajsii zůstávají beze změny, že jejich dovoz je považován za dumpingový a nadále podléhá antidumpingovému clu.
(38)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí byl upraven odečtením objemu nedumpingového dovozu od jednoho indonéského vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění výše.
(39)
Na základě výše uvedeného byly údaje uvedené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzené 64. bodem odůvodnění konečného nařízení, jakož i zjištění obsažená v 71. až 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se posouzení dumpingového dovozu během posuzovaného období a potvrzená 65. bodem odůvodnění konečného nařízení, zrevidovány, jak je popsáno níže. S odkazem na 16. bod odůvodnění výše jsou informace o celkovém objemu dovozu a podílu dumpingového dovozu na trhu poskytnuty v podobě indexu.
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
Index: 2007 = 100
100
167
155
165
Meziroční změna v %
67,0
- 7,3
6,5
Podíl na trhu
Index: 2007 = 100
100
163
159
162
Meziroční změna v %
62,7
- 2,3
1,8
Průměrná dumpingového dovozu v EUR/t
931
1 007
827
878
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8,2
- 17,9
6,1
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(40)
Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí zjištěný v tomto novém šetření v posuzovaném období značně vzrostl, a to o 65 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 67 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl téměř na úroveň z roku 2008.
(41)
Revidované průměrné ceny dumpingového dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období prudce kolísaly a zaznamenaly celkový pokles o 6 %. Stojí však za zmínku, že mezi rokem 2008 a obdobím šetření činila míra poklesu celých 14 %. Po celé posuzované období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což vedlo k rostoucímu podílu dumpingových dovozů na trhu.
(42)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 62 %. K největšímu nárůstu došlo mezi lety 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi lety 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 4 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
(43)
Vynětí nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen proto nijak nemění zjištění učiněná v původním šetření, pokud jde o objem, cenu a podíl dumpingového dovozu na trhu, která se tudíž potvrzují.
4.3.3 Cenové podbízení
(44)
Připomíná se, že rozpětí cenového podbízení zjištěná v původním šetření byla objasněna v 74. a 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzena v 67. bodě odůvodnění konečného nařízení. Jednotlivé výpočty zjištěné pro každého dotčeného vývozce nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny. Tato zjištění byla proto potvrzena.
(45)
Průměrné cenové podbízení zjištěné u dumpingového dovozu souhrnně posuzovaného pro tři země společně po odečtení nedumpingového dovozu činí 2 %. Toto zjevně nízké podbízení je nutno posuzovat s ohledem na to, že kvůli existenci levného dovozu na trhu EU bylo nuceno snižovat své ceny i samotné výrobní odvětví Unie. Tyto ceny však zejména v období šetření nepokrývaly výrobní náklady. Průměrné rozpětí cenového podbízení souhrnně posuzovaného dumpingového dovozu bez skupiny Ecogreen činilo 22 %.
(46)
V reakci na zveřejnění zjištění Komise jeden dovozce mastných alkoholů pocházejících z Indonésie tvrdil, že průměrná cena nedumpingového dovozu bude nižší než průměrná cena dovážené produkce vyrobené indonéským vyvážejícím vývozcem, na kterého se i nadále vztahují opatření. Uvedené tvrzení se však nedotýká zjištění cenového podbízení u souhrnně posouzeného dumpingového dovozu.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(47)
Zjištění učiněná v 76. až 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzená v 71. až 84. bodě odůvodnění konečného nařízení, která se týkají hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nejsou pozměňujícím nařízením dotčena, a mohou být proto potvrzena.
(48)
Připomíná se, že původním šetřením bylo prokázáno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 15 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 13 %), se v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla ohrožena, a to zejména během posuzovaného období.
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. Příčinná souvislost
(50)
Kromě potvrzení existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo přezkoumáno, zda po revidovaných zjištěních o dumpingu, stanovených v pozměňujícím nařízení, stále ještě existuje příčinná souvislost mezi uvedenou újmou a revidovaným dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(51)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla celkem stabilní a za posuzované období se zvýšila pouze o 2 %.
(52)
Tabulka v 39. bodě odůvodnění výše, která již neobsahuje dovoz uskutečněný indonéským dovozcem, u něhož bylo pozměňujícím nařízením zjištěno, že neprodával své výrobky na trhu Unie za dumpingové ceny, ukazuje, že revidovaný objem dumpingového dovozu ze tří dotčených zemí byl významný a v posuzovaném období se podstatně zvýšil v absolutních hodnotách o více než 60 000 tun a v relativním vyjádření o více než 60 %. Podobně se značně zvýšil i podíl dumpingového dovozu na trhu a v uvedeném období vzrostl o více než 5 procentních bodů.
(53)
Tyto trendy jsou velmi podobné trendům zjištěným v původním šetření, zejména v 86. až 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Zvýšení podílu na trhu, které podle původního šetření činilo 57 %, je na základě revidovaných údajů v posuzovaném období nyní vyšší než 60 %.
(54)
Nový šetřením bylo totiž potvrzeno, že dumpingové dovozy z dotčených zemí od roku 2008, kdy tento vývoz vzrostl o 67 %, vyvíjely tlak na výrobní odvětví Unie. V uvedeném roce byly ceny dumpingového dovozu, jak se uvádí v 39. bodě odůvodnění, mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k významné ztrátě v objemu prodeje (-15,4 %) a významné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který se tomuto odvětví ve zbývající části posuzovaného období již nikdy nepodařilo znovu získat zpět. Ve stejné době podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl o více než 9 procentních bodů.
(55)
V 72. bodě odůvodnění konečného nařízení bylo ukázáno, že výrobní odvětví Unie v reakci na tento tlak muselo v roce významně snížit své prodejní ceny o 16,9 % a v období šetření je dokonce muselo snížit o dalších 5,3 %. I kdyby toto chování v oblasti tvorby cen umožnilo výrobnímu odvětví Unie omezit ztrátu podílu na trhu, vedlo k tomu, že v posuzovaném období došlo k nahromadění významných ztrát, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a potvrzeno v 78. bodě odůvodnění konečného nařízení. Tato situace se časově shodovala s existencí velkých objemů levného dumpingového dovozu na trh Unie, zejména v období šetření.
(56)
V roce 2009, ačkoli se absolutní objem dumpingového dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a útlumem na trhu EU snížil o 7,3 %, bylo zaznamenáno, že průměrná cena dumpingového dovozu klesla o 17,9 %, což bylo více než 16,9 % snížení ceny výrobního odvětví Unie. V období šetření muselo výrobní odvětví Unie snížit své ceny a nahromadilo finanční ztráty.
(57)
Z výše uvedeného jsou zřejmé závažné důsledky pro chování výrobního odvětví Unie v oblasti tvorby cen na jeho hlavním trhu, které vyplývají z přítomnosti velkých objemů levného dumpingového dovozu na trhu Unie, a nepříznivý dopad, který tato přítomnost měla na hospodářskou situaci odvětví, zejména v období šetření.
(58)
Výše uvedený dovozce tvrdil, že při analýze příčinné souvislosti by zbývající dumpingový indonéský dovoz měl být oddělen od dovozu pocházejícího z Indie a Malajsie, a to na základě takových faktorů, jako je stabilní podíl na trhu, vyšší úroveň cen, neexistence cenového podbízení, nižší rozpětí cenového podbízení u uvedeného indonéského dovozu a paralelní vývoj indonéského podílu a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Tento dovozce dále tvrdil, že mezi újmou a dumpingovým indonéským dovozem neexistuje žádná příčinná souvislost, jakmile je posuzován zvlášť.
(59)
Toto tvrzení bylo zamítnuto, jelikož důvody, které dovozce - někdy selektivně - uvádí, nejsou důvody, které se podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení považují za relevantní pro určení toho, zda by mělo být uplatněno souhrnné posouzení či nikoli, zejména pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobnými výrobky Unie. Původní šetření totiž dospělo k závěru, že dotčený výrobek je komoditním polotovarem, který se používá především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů, a že tento dovážený výrobek bez ohledu na zemi původu představuje přímou konkurenci pro výrobky vyráběné v Unii. Stejnorodost hospodářské soutěže na trhu Unie proto opravňuje k souhrnnému posouzení dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. b) základního nařízení. Tvrzení dovozce se tohoto zjištění netýkají a mohla by být relevantní pouze v případě uplatnění odděleného posouzení. Vzhledem k tomu, že neexistuje žádný základ pro změnu zjištění původního šetření, pokud jde o souhrnné posouzení, analýza účinků dumpingového dovozu se potvrzuje.
(60)
Kromě toho je třeba poznamenat, že ostatní indonéské dovozy se uskutečňovaly za dumpingové ceny, v období šetření výrazně vzrostl jejich podíl na trhu a byly prodávány za ceny nižší, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(61)
Dovozce dále uvedl, že skupina Ecogreen se dopouštěla většího cenového podbízení než druhý indonéský vyvážející výrobce, a jelikož se má za to, že dovoz skupiny Ecogreen měl zanedbatelný dopad, stejný závěr by proto tím spíše měl být uplatněn vůči ostatnímu indonéskému dovozu.
(62)
Tento závěr vychází z nesprávného předpokladu. Soudní výrok vyvolal změnu ve výpočtu dumpingu pro skupinu Ecogreen, který se poté stal nepatrným. Pouze z tohoto důvodu musel být dopad dovozu od skupiny Ecogreen považován za zanedbatelný. Toto tvrzení se proto zamítá.
(63)
Na základě výše uvedených zjištění se dochází k závěru, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2 Účinky jiných činitelů
(64)
V rámci příčinné souvislostí byly podobně přezkoumány i účinky jiných činitelů.
5.2.1 Nedumpingový dovoz z Indonésie
(65)
Jak bylo zmíněno v 23. bodě odůvodnění výše, nedumpingový dovoz vzrostl v šetřeném období poměrně méně než dumpingový dovoz a představoval pouze omezený podíl na celkovém dovozu z dotčených zemí. Šetřením se mimoto také prokázalo, že tento dovoz měl v posuzovaném období, zejména v období šetření, jen nevelký podíl na trhu.
(66)
Objem dumpingového dovozu se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšil o 6,5 %, tj. více, než bylo oživení trhu doložené růstem spotřeby v Unii o 4,6 %, a jeho podíl na trhu se tak zvýšil.
(67)
Proto se má za to, že jakýkoli dopad, jaký mohl nedumpingový dovoz mít na trh Unie v období šetření, nemůže převážit výrazný nepříznivý dopad dumpingového dovozu, podrobně popsaný v 51. až 57. bodě odůvodnění.
(68)
Na základě výše uvedených zjištění se dospělo k závěru, že přítomnost nedumpingového dovozu od skupiny Ecogreen na trhu Unie v období šetření není taková, aby mohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Jiné činitele zkoumané v původním šetření
(69)
K jiným činitelům, jež byly v původním šetření zkoumány v rámci možných příčin podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, patřily: dovoz do Unie ze zbytku světa, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dopad hospodářské krize a prodej rozvětvených isomerů, na něž se definice výrobku nevztahuje.
(70)
Vzhledem k tomu, že revidovanými dumpingovými rozpětími stanovenými pro indonéské vyvážející výrobce nejsou tyto činitele dotčeny, potvrzují se zjištění a závěry, k nimž se, pokud jde o tyto činitele, dospělo v 95. až 100. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dopad těchto činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(71)
Tímto novým šetřením se potvrzuje, že i nadále existuje jasná a přímá souvislost mezi růstem objemu dumpingového dovozu a jeho nepříznivými cenovými účinky na jedné straně a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie na straně druhé.
(72)
Výše uvedená analýza ukazuje, že objem nedumpingového dovozu byl ve srovnání s množstvím dumpingových výrobků dovážených z dotčených zemí omezený. V podmínkách celkem stabilní spotřeby tento dumpingový dovoz v posuzovaném období absolutně i relativně značně vzrostl a jeho přítomnost měla na trh Unie značný nepříznivý dopad. Bylo totiž zaznamenáno, že v důsledku vzniklého narušení trhu muselo výrobní odvětví Unie od roku 2008 podstatně snížit své ceny o 22,2 % a nemohlo - zejména v období šetření - pokrýt své náklady a dosáhnout přiměřené výše zisku.
(73)
Novým šetřením bylo rovněž potvrzeno, že účinky jiných faktorů než dumpingového dovozu nemohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(74)
Z nového šetření tudíž vyplývá, že v období šetření existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie, Indonésie a Malajsie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Závěry, k nimž se dospělo ve 101. a 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, se proto potvrzují.
6. Zájem Unie
(75)
Bylo prokázáno, že závěry, k nimž se dospělo v 118. bodě odůvodnění konečného nařízení, pokud jde o zájem Unie, nebyly pozměňujícím nařízením dotčeny, a proto se potvrzují.
C. PŘEZKUM KONEČNÝCH OPATŘENÍ
(76)
Jak je uvedeno výše, nové šetření relevantních skutečností a zjištění stanovených v původním šetření s přihlédnutím k novým dumpingovým rozpětím určeným v pozměňujícím nařízení prokázalo, že ostatní dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie na trh Unie v období šetření způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(77)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v původním šetření, pokud jde o dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a vzhledem k tomu, že toto nové šetření potvrdilo, že existuje příčinná souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a ostatním dumpingovým dovozem z dotčených zemí, by konečná opatření uložená pozměňujícím nařízením měla být potvrzena na stejné úrovni. Na základě toho se dochází k závěru, že toto nové šetření by mělo být ukončeno beze změny konečných opatření uložených konečným nařízením.
(78)
Platná antidumpingová opatření stanovená v prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1138/2011 a změněná prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1241/2012 jsou i nadále opodstatněná, a měla by proto zůstat v platnosti. Připomíná se, že uložená opatření představovala specifická cla a byla stanovena pro každého dotčeného vyvážejícího výrobce takto:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo
(EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF (India) Ltd
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P. T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P. T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
45,63
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(79)
Orgány dotčených zemí, vývozci a jejich sdružení, všechny zúčastněné strany v Unii, zejména výrobní odvětví Unie, dovozci a sdružení uživatelů a obchodníků byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit částečné zahájení nového antidumpingového šetření týkajícího se dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek a ke slyšení. Ústní a písemné připomínky předložené těmito stranami byly posouzeny, avšak nezměnily závěry, k nimž se dospělo v tomto nařízení.
(80)
Jeden vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(81)
Bylo zejména zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce vyrábí řadu výrobků jiných, než je dotčený výrobek, a že tyto jiné výrobky prodává stejným odběratelům. To by vytvořilo závažné riziko křížové kompenzace, krajně ztížilo účinnou kontrolu tohoto závazku a zpochybnilo efektivitu cenového závazku v daném případě. Na základě toho Komise dospěla k závěru, že nabídku závazku nelze přijmout.
(82)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečné opětovné zahájení antidumpingového šetření týkajícího se nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 V Bruselu dne a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie, se ukončuje beze změny platných cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. května 2014.