KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 484/2014
af 12. maj 2014
om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for så vidt angår den hypotetiske kapital for en central modpart i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 50a, stk. 4, tredje afsnit, og artikel 50c, stk. 3, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (2) indberetter institutter etableret i Unionen på nuværende tidspunkt deres overholdelse af kapitalgrundlagskravene kvartalsvis. Med henblik på at minimere uoverensstemmelser mellem de for henholdsvis institutter og centrale modparter (CCP'er) gældende referencedatoer for beregning og indberetning af data vedrørende den hypotetiske kapital bør referencedatoerne gældende for CCP'er mindst svare til de referencedatoer, der allerede gælder for institutter. En større indberetningshyppighed med hensyn til data vedrørende den hypotetiske kapital ville imidlertid også tage højde for, at clearingmedlemmer etableret i tredjelande kan have forskellige indberetningsdatoer. Der kan endvidere være store forskelle i kapitalgrundlagskravene, og for til stadighed at være ajourført med hensyn til disse krav kan der såvel hos clearingmedlemmer som hos disses kompetente myndigheder bestå et ønske om overvågning af disse eksponeringer på en hyppigere basis end kvartalsvis.
(2)
Normalt bør der for CCP'er højst gå en uge mellem datoen for beregningen og datoen for indberetningen. En uge giver CCP'erne den fornødne tid til intern kontrol og til at afslutte de nødvendige godkendelsesprocedurer forud for indberetningen af de krævede data. Hvis en CCP udvikler et fuldautomatisk system, kan indberetningsdatoen ligge tæt på beregningsdatoen. Muligvis kan CCP'erne imidlertid på nuværende tidspunkt ikke nå at afslutte alle procedurer inden for dette tidsrum og kan derfor have brug for at udvikle deres interne procedurer og infrastrukturer med henblik på at blive i stand hertil. Der bør derfor indføres en overgangsbestemmelse for at give CCP'erne den fornødne tid til at udvikle de nødvendige interne procedurer og infrastrukturer og til samtidig at påbegynde indberetning af data vedrørende den hypotetiske kapital til deres clearingmedlemmer.
(3)
Ifølge forordning (EU) nr. 648/2012 dækkes tab som følge af et clearingmedlems misligholdelse i første omgang af initialmargenen og af det misligholdende medlems eget bidrag til misligholdelsesfonden. Hvis disse viser sig at være utilstrækkelige, dækkes tabene af de præfinansierede finansielle ressourcer, som ydes af CCP'erne til deres respektive default waterfalls, og af de ikke-misligholdende medlemmers indbetalte bidrag til misligholdelsesfonden. I denne periode bør indberetningshyppigheden øges med henblik på at holde de andre ikke-misligholdende clearingmedlemmer og de kompetente myndigheder ajour med hensyn til alle data vedrørende den hypotetiske kapital, som kræves for at beregne clearingmedlemmernes kapitalgrundlagskrav. CCP'erne bør have etableret den tekniske kapacitet og de interne procedurer med henblik på at beregne og indberette dataene vedrørende den hypotetiske kapital i disse stresssituationer.
(4)
Ifølge forordning (EU) nr. 648/2012 skal en CCP genoprette sine egne præfinansierede finansielle ressourcer i default waterfallet inden for en måned. Derfor bør beregnings- og indberetningshyppigheden i disse situationer være større end normalt. Daglig indberetning af data vedrørende den hypotetiske kapital må antages at være mindre hensigtsmæssig, eftersom det kan tage tid at bestemme det samlede tab som følge af et clearingmedlems misligholdelse. I betragtning af at de kompetente myndigheder kan stå over for en bred vifte af scenarier, bør de også kunne anmode om en forøgelse af hyppigheden i stressperioder på baggrund af en vurdering af situationen, som bør tage hensyn til omfanget af faktisk eller forventet reduktion i de præfinansierede finansielle ressourcer, som CCP'en råder over (såvel bidragene fra CCP'en selv som bidragene fra clearingmedlemmer). Den større hyppighed bør gælde, indtil ressourcerne er genoprettet til det niveau, som kræves i den relevante lovgivning.
(5)
Den større indberetningshyppighed under stressperioder kan være meget krævende i betragtning af det nyligt introducerede indberetningskrav. Dette kan give udfordringer med hensyn til den tekniske gennemførelse for i hvert fald nogle CCP'er. For at afbøde dette er det hensigtsmæssigt at fastsætte en senere dato for anvendelsen af kravene om større indberetningshyppighed. Dette vil gøre det muligt for CCP'erne at forbedre deres interne procedurer og opgradere deres systemer.
(6)
Bestemmelserne i denne forordning er nært forbundne, eftersom de omhandler beregning og indberetning af den hypotetiske kapital for en CCP. Af hensyn til sammenhængen mellem disse bestemmelser, som bør træde i kraft samtidig, og for at de berørte personer lettere kan få et samlet overblik over og en samlet adgang til dem, er det ønskeligt at samle alle de relevante gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som kræves i henhold til forordning (EU) nr. 648/2012, i én enkelt forordning.
(7)
Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.
(8)
Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (3) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Hyppighed af og datoer for den beregning, som kræves i henhold til artikel 50a, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012
1. Den beregning, der kræves i henhold til artikel 50a, stk. 3, i forordning (EU) nr. 648/2012, foretages på månedsbasis, medmindre det i denne forordnings artikel 3, stk. 1, omhandlede skøn gøres gældende, i hvilket tilfælde beregningen sker på uge- eller dagsbasis.
2. Hvis den i stk. 1 omhandlede beregning udføres på månedsbasis, anvender CCP'en begge de følgende bestemmelser:
a)
referencedatoerne for beregningen er:
den 31. januar, den 28. februar (eller den 29. februar i et skudår), den 31. marts, den 30. april, den 31. maj, den 30. juni, den 31. juli, den 31. august, den 30. september, den 31. oktober, den 30. november og den 31. december
b)
CCP'en foretager beregningen på følgende datoer (»beregningsdagen«):
den 1. februar, den 1. marts, den 1. april, den 1. maj, den 1. juni, den 1. juli, den 1. august, den 1. september, den 1. oktober, den 1. november, den 1. december og den 1. januar.
3. Hvis den i stk. 1 omhandlede beregning sker på uge- eller dagsbasis, foretages den første beregning dagen efter den dag, hvor den kompetente myndighed har fremsat sin anmodning. Den første referencedato er dagen for fremsættelsen af den kompetente myndigheds anmodning. For de efterfølgende beregninger er referencedatoen dagen før beregningsdagen. Hvis beregningen foretages på ugebasis, er tidsrummet mellem beregningsdagene 5 hverdage.
4. Såfremt beregningsdagen falder på en fri- eller helligdag, en lørdag eller en søndag, udføres beregningen den følgende hverdag.
Artikel 2
Hyppighed af, datoer for og ensartet udformning af den indberetning, som kræves i henhold til artikel 50c, stk. 2, samt artikel 89, stk. 5a, i forordning (EU) nr. 648/2012
1. Den indberetning, der kræves i henhold til artikel 50c, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012 og efter omstændighederne artikel 89, stk. 5a, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 648/2012, foretages på månedsbasis, medmindre det i denne forordnings artikel 3, stk. 1, omhandlede skøn gøres gældende, i hvilket tilfælde indberetningen sker på uge- eller dagsbasis.
2. Hvis indberetningen i overensstemmelse med stk. 1 foretages på månedsbasis, skal indberetning ske inden for 5 hverdage fra den i artikel 1 omhandlede beregningsdag eller tidligere, hvis det er muligt.
3. Hvis indberetningen omhandlet i stk. 1 sker på dags- eller ugebasis, skal indberetning finde sted dagen efter beregningsdagen.
4. Såfremt indberetningsdagen falder på en fri- eller helligdag, en lørdag eller en søndag, foretages indberetningen den følgende hverdag.
5. CCP'erne indberetter dataene omhandlet i stk. 1 ved hjælp af modellen i bilag I (Data vedrørende den hypotetiske kapital) udfyldt i overensstemmelse med vejledningen i bilag II (Vejledning om indberetning af data vedrørende den hypotetiske kapital).
Artikel 3
Betingelser for en større hyppighed af beregning og indberetning i overensstemmelse med artikel 50a, stk. 3, og artikel 50c, stk. 2, i forordning (EU) nr. 648/2012
1. De kompetente myndigheder for et institut, der fungerer som clearingmedlem, kan pålægge enhver CCP, i hvilken instituttet fungerer som clearingmedlem, at foretage beregningen omhandlet i artikel 1, stk. 1, og indberetningen omhandlet i artikel 2, stk. 1, på enten dags- eller ugebasis i følgende situationer:
a)
hvis en CCP som følge af et clearingmedlems misligholdelse er nødsaget til at anvende en del af de præfinansierede finansielle ressourcer, som denne har bidraget med til default waterfallet i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 648/2012
b)
hvis en CCP som følge af et clearingmedlems misligholdelse er nødsaget til at anvende ikke-misligholdende clearingmedlemmers bidrag til misligholdelsesfonden i overensstemmelse med artikel 42 i forordning (EU) nr. 648/2012.
2. De kompetente myndigheder vælger mellem daglige og ugentlige hyppigheder som omhandlet i stk. 1 ud fra graden af den faktiske eller forventede reduktion i de præfinansierede finansielle ressourcer.
3. Hvis de kompetente myndigheder anmoder en CCP om en større beregnings- og indberetningshyppighed i overensstemmelse med stk. 1, litra a), gælder denne større hyppighed, indtil de præfinansierede finansielle ressourcer, som udgjorde CCP'ens bidrag til default waterfallet, er genoprettet til det i artikel 35 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 153/2013 (4) fastsatte niveau.
4. Hvis de kompetente myndigheder anmoder en CCP om en større beregnings- og indberetningshyppighed i overensstemmelse med stk. 1, litra b), gælder denne større hyppighed, indtil bidragene til misligholdelsesfonden fra de ikke-misligholdende medlemmer af CCP'en er genoprettet til det i artikel 42 i forordning (EU) nr. 648/2012 fastsatte niveau.
Artikel 4
Overgangsbestemmelse
Uanset artikel 2, stk. 2, indberetter CCP'erne i perioden fra den dato, fra hvilken denne forordning anvendes, og til den 31. december 2014 dataene omhandlet i det nævnte stykke senest 15 hverdage efter referencedatoen eller tidligere, hvis det er muligt.
Artikel 5
Ikrafttrædelse og anvendelsesdato
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra 2. juni 2014, bortset fra artikel 1, stk. 3, artikel 2, stk. 3, og artikel 3, som anvendes fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. maj 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.