KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 390/2013
af 3. maj 2013
om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1070/2009 (2), særlig artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge forordning (EF) nr. 549/2004 oprettes en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner. Kommissionen bør vedtage gennemførelsesbestemmelser vedrørende detaljerne for præstationsordningens funktionsmåde.
(2)
Præstationsordningen bør bidrage til en bæredygtig udvikling af lufttransportsystemet ved at forbedre luftfartstjenesternes præstationer generelt inden for de centrale præstationsområder flyvesikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i præstationsrammen i ATM-masterplanen, under hensyn til de overordnede flyvesikkerhedsmål.
(3)
Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (»luftfartstjenesteforordningen«) (3), som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009, oprettes en afgiftsordning og fælles projekter til gennemførelse af den europæiske ATM-masterplan. Både afgiftsordningen og de fælles projekter er afgørende for en vellykket gennemførelse af præstationsordningen.
(4)
I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 finder nærværende forordning anvendelse på de lufttrafikstyringsnetfunktioner, der henvises til i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (4), som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009.
(5)
Kommissionen kan bistås af et evalueringsorgan i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse. Organet bør kunne give Kommissionen uafhængig rådgivning på alle områder, der har indvirkning på luftfartstjenesters og netfunktioners præstation.
(6)
Eftersom de nationale tilsynsmyndigheder spiller en central rolle for præstationsordningens gennemførelse, bør medlemsstaterne sikre, at de er rustet til at varetage deres opgaver effektivt.
(7)
For at sikre forbedringer på sigt i retning af de samfundsmæssige mål på højt plan, som omhandlet i den europæiske ATM-masterplan, bør præstationsordningen forvaltes med en videreførelse ud over en enkelt referenceperiode for øje.
(8)
Præstationsordningen skal se luftfartstjenesterne ud fra en gate-to-gate-tilgang, som omfatter overflyvnings- samt tårn- og indflyvningskontroltjenester, med henblik på at forbedre nettets overordnede præstation.
(9)
Præstationsordningen bør indeholde indikatorer og bindende mål for de centrale præstationsområder, hvorved de fastsatte flyvesikkerhedsniveauer opnås og fastholdes fuldt ud.
(10)
Ved opstilling af unionsdækkende præstationsmål for en referenceperiode tager Kommissionen behørigt hensyn til det præstationsniveau, der er opnået i de(n) tidligere referenceperiode(r).
(11)
I lyset af de stærke forbindelser mellem de forskellige centrale præstationsområder bør der tages behørigt hensyn til den gensidige afhængighed præstationsmålene imellem, under hensyn til de overordnede flyvesikkerhedsmål, i forbindelse med udarbejdelsen og overvågningen af præstationsordningen.
(12)
Præstationsplaner bør etableres på det funktionelle luftrumsblokniveau og bør med henblik på gennemsigtighed vise hver enkelt luftfartstjenesteudøvers bidrag inden for en funktionel luftrumsblok til opnåelse af målene, kontrolleret på det mest hensigtsmæssige niveau.
(13)
Præstationsplaner bør beskrive de foranstaltninger, herunder incitamentsordninger, der har til formål at få interessenterne til at forbedre præstationerne på alle niveauer. Flyvesikkerhed bør ikke være genstand for incitamenter på grund af sin overordnede karakter.
(14)
Med henblik på at sikre, at interessenternes synspunkter høres, bør der afholdes effektive høringer på nationalt og europæisk niveau samt inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(15)
Under omstændigheder, der ikke kunne forudses på tidspunktet for præstationsplanernes vedtagelse, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes og de af præstationsmålene omfattede enheders kontrol, bør oprettelsen af egnede varslingsmekanismer gøre det muligt at iværksætte passende foranstaltninger, som har til formål at opretholde flyvesikkerhedskravene og kontinuiteten i tjenesternes udøvelse, hvilket kan omfatte en ændring af unionsdækkende eller lokale præstationsmål.
(16)
Civilt-militært samarbejde og koordination er af største vigtighed for at nå præstationsordningens mål med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære missioner.
(17)
Præstationsordningen berører ikke bestemmelserne i forordning (EF) nr. 549/2004, som har til formål at beskytte vitale sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser.
(18)
Der udvælges centrale specifikke og målbare præstationsindikatorer, som gør det muligt at fordele ansvaret for at nå præstationsmålene. De tilhørende mål skal være opnåelige, realistiske og have faste tidsfrister, og de bør have til formål at styre den bæredygtige udøvelse af luftfartstjenester effektivt.
(19)
Gennemførelsen af bindende præstationsmål understøttet af incitamenter af økonomisk art kræver en passende sammenhæng med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 af 3. maj 2013 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (5).
(20)
De centrale præstationsindikatorer og præstationsmål skal fastsættes og gennemføres i overensstemmelse med de flyvesikkerhedsmål og -standarder, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (6) og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser tillige med de foranstaltninger, Unionen træffer med henblik på at nå og fastholde disse mål.
(21)
Kommissionen bør vurdere præstationsplaner og mål og sikre, at de er i overensstemmelse med og udgør et passende bidrag til de unionsdækkende mål og det europæiske ATM-nets samlede præstation. Hvis denne overensstemmelse og dette passende bidrag ikke kan påvises, bør Kommissionen anmode om, at præstationsplan(er) og mål ændres og/eller om, at der træffes afhjælpende foranstaltninger.
(22)
I referenceperioderne indføres en effektiv præstationsovervågningsproces, herunder dataindsamling og -formidling, for at sikre, at præstationens udvikling gør det muligt at nå målene og om nødvendigt at iværksætte passende foranstaltninger.
(23)
Når Kommissionen på basis af overvågningsresultater har omfattende bevismateriale, der viser, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der lå til grund for de oprindelige mål, ikke længere gælder, kan Kommissionen beslutte at ændre de unionsdækkende præstationsmål eller efter anmodning fra en medlemsstat tillade, at lokale mål ændres.
(24)
Udøvelsen af netfunktioner bør være underlagt præstationsmål. Denne forordning bør gælde for den netadministrator, der er oprettet i henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 af 7. juli 2011 om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010 (7). Forordning (EU) nr. 677/2011 bør ændres i overensstemmelse med det ovenfor anførte.
(25)
Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (8), artikel 26 i forordning (EU) nr. 677/2011 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 af 24. november 2011 om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner (9) bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2015.
(26)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastlægges foranstaltninger for at forbedre luftfartstjenesternes og netfunktionernes overordnede præstation i den almene lufttrafik inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO), de europæiske (EUR) og afrikanske (AFI) områder, hvor medlemsstaterne er ansvarlige for udøvelsen af luftfartstjenester, med henblik på at opfylde alle luftrumsbrugernes krav.
2. For så vidt angår opstillingen af mål, finder denne forordning anvendelse på luftfartstjenester, der udøves af:
a)
luftfartstjenesteudøvere, som er udpeget i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 550/2004
b)
vejrtjenesteudøvere, når sådanne er udpeget i henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
den netværksadministrator, der er oprettet i henhold til artikel 3 i forordning (EU) nr. 677/2011.
Forordningen finder også anvendelse på fastsættelse af mål og præstationsovervågning i forbindelse med omkostningseffektivitet for myndigheder eller enheder, der afholder omkostninger, som skal dækkes via brugerafgifter som angivet i artikel 15, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 550/2004 og artikel 6, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
3. Med forbehold af stk. 4 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende denne forordning i forbindelse med tårn- og indflyvningskontroltjenester, der udbydes i nogle eller alle deres lufthavne med færre end 70 000 IFR-flybevægelser om året. De underretter Kommissionen herom.
4. Hvis ingen af en medlemsstats lufthavne når grænsen på 70 000 IFR-flybevægelser om året, gælder denne forordning som minimum for lufthavnen med det største antal IFR-flybevægelser.
5. Opstilling af mål for omkostningseffektivitet gælder for de fastlagte omkostninger, der er omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004.
6. Medlemsstaterne kan ligeledes anvende denne forordning:
a)
i luftrum under deres ansvarsområde i andre ICAO-områder, under forudsætning af at de underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater derom, og uden at det berører medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen af 1944 om international civil luftfart (Chicagokonventionen)
b)
på luftfartstjenesteudøvere, som har fået tilladelse til at udøve luftfartstjenester uden certificering i henhold til artikel 7, stk. 5, i forordning (EF) nr. 550/2004.
7. Uanset bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF (10) og direktivets gennemførelsesforordninger Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 (11) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1330/2007 (12) finder kravene om indberetning som defineret i kapitel V anvendelse på nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, lufthavnsoperatører, lufthavnskoordinatorer og luftfartsselskaber.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »lufthavnsoperatør«: lufthavnsdriftsorganet, som, eventuelt i tilknytning til andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller bestemmelser har til opgave at administrere og forvalte lufthavnens faciliteter og koordinere og kontrollere de aktiviteter, der udføres af de forskellige operatører, der opererer i lufthavnen eller i lufthavnssystemet
2) »data«: kvalitative, kvantitative og andre relevante oplysninger relateret til præstationerne inden for luftfartssektoren, der indsamles og systematisk behandles af eller på vegne af Kommissionen med det formål at gennemføre præstationsordningen
3) »præstationsindikatorer«: de indikatorer, der anvendes til overvågning, benchmarking og evaluering af præstationerne
4) »centrale præstationsindikatorer«: de præstationsindikatorer, der anvendes til opstilling af præstationsmål
5) »IFR-flybevægelser«: summen af starter og landinger, der udføres efter instrumentflyvereglerne, beregnet som et årsgennemsnit over de tre år, der går forud for præstationsplanens forelæggelse
6) »bindende mål«: et præstationsmål vedtaget af medlemsstaterne som et led i en præstationsplan, der er underkastet en incitamentsordning og/eller korrigerende handlingsplaner
7) »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til EU-lovgivningen
8) »fastlagte omkostninger«: de omkostninger, der er defineret i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
9) »national myndighed«: den regulerende og/eller tilsynsførende myndighed på nationalt niveau eller inden for den funktionelle luftrumsblok, hvis omkostninger kan inddrives fra luftrumsbrugere, når de opstår i forbindelse med udøvelsen af luftfartstjenester i medfør af artikel 6, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013
10) »åben rapporteringskultur«: en kultur, hvor operatører i forreste linje og lignende ikke straffes for handlinger, undladelser eller beslutninger, der står i rimeligt forhold til deres erfaring og uddannelse, mens grov uagtsomhed, forsætlige regelovertrædelser og destruktive handlinger samtidig ikke tolereres
11) »lufthavnskoordinator«: fysisk eller juridisk person, der er udpeget af en medlemsstat til at udføre de koordineringsopgaver i koordinerede lufthavne, som er fastsat i artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (13)
12) »præstationsovervågning«: den kontinuerlige proces med indsamling og analyse af data for at måle det egentlige resultat af et system i forhold til de relevante (centrale) præstationsmål og præstationsplaner ved hjælp af de (centrale) præstationsindikatorer, der er fastsat i artikel 9 og i bilag I
13) »referenceperiode«: gyldigheds- og anvendelsesperiode for de unionsdækkende præstationsmål og præstationsplaner, der er anført i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004
14) »indtrængen på start- og landingsbane«: enhver hændelse på en flyveplads, der indebærer fejlagtig tilstedeværelse af et luftfartøj, et køretøj eller en person på det beskyttede areal af et område, der er beregnet til luftfartøjers landing og start
15) »lufttrafiktjenesteenhed« (ATS-enhed): en civil eller militær enhed, der er ansvarlig for udøvelse af lufttrafiktjeneste
16) »CNS-, MET- og AIS-tjenester«: kommunikations-, navigations- og overvågningstjenester, vejrtjenester til luftfartsformål og luftfartsinformationstjenester
17) »ekstraordinær situation«: omstændigheder, hvorunder ATM-kapaciteten er unormalt lav, således at niveauet for ATFM-forsinkelser er unormalt højt som følge af: en planlagt begrænsning, der skyldes en driftsmæssig eller teknisk ændring, meget dårlige vejrforhold, manglende tilgængelighed i store dele af luftrummet enten af naturrelaterede eller politiske grunde, arbejdsnedlæggelser, og netadministratoren aktiverer krisekoordineringscellen for europæisk luftfart (EACCC) som følge af en eller flere af disse årsager
18) »omstruktureringsomkostninger«: betydelige engangsomkostninger, der afholdes af luftfartstjenesteudøvere i omstruktureringsprocessen, ved at der indføres nye teknologier, procedurer og tilknyttede forretningsmodeller for at tilskynde til en integreret udøvelse af tjenester, hvis medlemsstaten ønsker at få dækket omkostningerne i en eller flere referenceperioder. De kan omfatte kompensationsudgifter til arbejdstagere, lukning flyvekontrolcentraler, overflytning af aktiviteter til nye lokaliteter og afskrivning af aktiver og/eller erhvervelse af strategisk medbestemmelsesret i andre luftfartstjenesteudøvere.
Artikel 3
Præstationsvurderingsorgan
1. Hvis Kommissionen beslutter at udpege et evalueringsorgan til at bistå den i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, sker en sådan udpegning for et fast tidsrum, som falder sammen med referenceperioderne. Kommissionen udpeger formanden og medlemmerne af evalueringsorganet.
2. Præstationsvurderingsorganet skal have den fornødne kompetence og upartiskhed til selvstændigt at udføre de opgaver, det får tildelt af Kommissionen, navnlig inden for de centrale præstationsområder.
3. Præstationsvurderingsorganet bistår Kommissionen i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, navnlig med følgende opgaver:
a)
indsamling, behandling, validering og formidling af præstationsrelaterede data
b)
definition af nye eller tilpasning af centrale præstationsområder i overensstemmelse med de områder, der er identificeret i ATM-masterplanens præstationsramme, som nævnt i artikel 9, stk. 1, og de tilhørende centrale præstationsindikatorer
c)
definition af passende centrale præstationsindikatorer med henblik på inden for alle centrale præstationsområder at dække netfunktionernes og luftfartstjenesternes præstationer i både overflyvnings- og tårn- og indflyvningskontroltjenester
d)
opstilling og revision af unionsdækkende præstationsmål
e)
opstilling af varslingstærskelværdier som nævnt i artikel 10, stk. 4, for aktivering af varslingssystemerne i artikel 19
f)
vurdering af overensstemmelsen af vedtagne præstationsplaner, herunder præstationsmål, med de unionsdækkende mål
g)
evt. vurdering af overensstemmelsen af de i henhold til artikel 19, stk. 3, vedtagne varslingstærskelværdier med de unionsdækkende varslingstærskelværdier, der er nævnt i artikel 10, stk. 4
h)
evt. vurdering af de reviderede præstationsmål eller de korrigerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater har iværksat
i)
overvågning, benchmarking og evaluering af luftfartstjenesternes præstationer, herunder investerings- og kapitaludgifter, på lokalt og unionsdækkende niveau
j)
overvågning, benchmarking og evaluering af netfunktionernes præstationer
k)
overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation, herunder udarbejdelse af årsrapporter til Udvalget for det Fælles Luftrum
l)
vurdering af opfyldelsen af præstationsmålene efter hver referenceperiodes udløb med henblik på at forberede den følgende periode
m)
vurdering af netadministratorens præstationsplan, herunder dens overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål
n)
vedligeholdelse og støtte i forbindelse med koordinering af en interessents høringskalender med hensyn til præstationsplaner og de høringsopgaver, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
4. På Kommissionens anmodning stiller evalueringsorganet ad hoc-oplysninger eller rapporter om præstationsrelaterede spørgsmål til rådighed.
5. Præstationsvurderingsorganet kan rapportere og rette henstillinger til Kommissionen om forbedring af ordningen.
6. Forbindelserne med de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
Med henblik på overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation indhenter evalueringsorganet de nødvendige oplysninger om præstationsplanerne fra de nationale tilsynsmyndigheder.
b)
Præstationsvurderingsorganet bistår de nationale tilsynsmyndigheder efter deres anmodning herom, idet det giver et uafhængigt syn på de nationale præstationsproblemer, herunder faktuelle sammenligninger mellem luftfartstjenesteudøvere, der arbejder inden for lignende miljøer (benchmarking), analyser af præstationsændringer over de seneste fem år eller analyser af prognoser.
c)
De nationale tilsynsmyndigheder kan anmode om evalueringsorganets bistand til at definere vejledende værdier for opstilling af nationale mål under hensyntagen til de unionsdækkende mål. Disse værdier stilles til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og luftrumsbrugerne.
7. For at sikre overensstemmelse med de mål og standarder, der opstilles og gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 216/2008, samarbejder evalueringsorganet i relevant omfang med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) om de opgaver, der fremgår af stk. 3, når disse er af flyvesikkerhedsmæssig art.
8. Med henblik på overvågning af det europæiske ATM-nets generelle præstation opretter evalueringsorganet hensigtsmæssige ordninger for samarbejde med luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne.
Artikel 4
Nationale tilsynsmyndigheder
1. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for udarbejdelse af præstationsplaner samt for præstationskontrol og overvågning af præstationsplaner og mål. Ved udøvelsen af disse opgaver handler de upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har eller har adgang til de nødvendige ressourcer og kompetencer inden for alle de centrale præstationsområder til at varetage de opgaver, der fremgår af nærværende forordning, herunder de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der fremgår af artikel 20.
3. Såfremt en medlemsstat har mere end én national tilsynsmyndighed, underretter den Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed der er ansvarlig for den nationale koordination i forbindelse med gennemførelsen af nærværende forordning.
Artikel 5
Funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne opstiller præstationsplaner på det funktionelle luftrumsbloksniveau.
2. Med henblik på at overholde forpligtelsen i stk. 1 skal medlemsstaterne
a)
sikre, at præstationsplanen er i overensstemmelse med den skabelon, der fastsættes i bilag II
b)
underrette Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed eller hvilket nationalt organ der er ansvarligt for koordinationen inden for den funktionelle luftrumsblok og for forbindelserne med Kommissionen med hensyn til præstationsplanens gennemførelse
c)
træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at:
i)
der opstilles et enkelt mål for hver enkelt central præstationsindikator i henhold til bestemmelserne i litra e) og bilag I
ii)
med henblik på gennemsigtighed fastlægges hver enkelt luftfartstjenesteudøvers bidrag inden for den funktionelle luftrumsblok, kontrolleret på det mest hensigtsmæssige niveau, til opnåelse af de præstationsmål, der er opstillet for den funktionelle luftrumsblok, i præstationsplanen
iii)
de foranstaltninger, der henvises til i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004, defineres og iværksættes i referenceperioden, når målene ikke nås. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen
d)
bære ansvaret for fastsættelsen og opfyldelsen af de præstationsmål, der er opstillet på lokalt niveau, dvs. for den funktionelle luftrumsblok, nationalt, for afgiftszone og lufthavn
e)
hvis der ikke er blevet fastlagt nogen fælles overflyvningsafgiftszone i henhold til artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013, og hvis målene for overflyvningsomkostningseffektivitet derfor opstilles for mere end én afgiftszone inden for den funktionelle luftrumsblok, lægge disse mål sammen til én samlet værdi for overflyvningsluftfartstjenester og til oplysning anføre et samlet tal, der viser omkostningseffektivitetsindsatsen inden for den funktionelle luftrumsblok
f)
hvis en afgiftszone ændres i løbet af en referenceperiode, vise, at det med denne ændring stadig er muligt at overholde de præstationsmål, der er vedtaget for perioden
g)
sikre, at præstationsplanen er i overensstemmelse med nærværende forordnings anvendelsesområde i henhold til artikel 1, stk. 6, i denne forordning og artikel 7 i forordning (EF) nr. 549/2004.
Artikel 6
Netadministrator
Netadministratoren oprettet i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 og artikel 3 i forordning (EU) nr. 677/2011 skal udføre følgende opgaver i forbindelse med præstationsordningen:
a)
bistå Kommissionen med relevante oplysninger til udarbejdelsen af unionsdækkende præstationsmål forud for referenceperioderne og til overvågning af, at præstationsmålene nås i løbet af referenceperioden. Netadministratoren henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på eventuelle betydelige og varige fald i den operationelle præstation
b)
i medfør af artikel 21, stk. 5, give Kommissionen adgang til alle data som anført i bilag V
c)
bistå funktionelle luftrumsblokke og deres luftfartstjenesteudøvere med at nå deres præstationsmål i løbet af referenceperioderne ved at sikre overensstemmelsen mellem præstationsplaner, netstrategiplanen og netoperationsplanen
d)
udarbejde en præstationsplan, netpræstationsplanen, i henhold til artikel 5, stk. 1, og artikel 16, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 677/2011, som forelægges Kommissionen senest seks måneder forud for hver enkelt referenceperiodes start og vedtages af Kommissionen inden hver enkelt referenceperiodes start. Præstationsplanen offentliggøres og skal
i)
indeholde præstationsmål for alle centrale præstationsområder og for alle indikatorer, der stemmer overens med de unionsdækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
ii)
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at nå målene
iii)
om nødvendigt, eller når dette besluttes af Kommissionen, indeholde supplerende centrale præstationsindikatorer og mål.
Artikel 7
Koordination med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA)
I henhold til artikel 13a i forordning (EF) nr. 549/2004 og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 216/2008 koordinerer medlemsstaterne og Kommissionen efter omstændighederne med EASA for at sikre, at følgende aspekter er taget behørigt i betragtning:
a)
præstationsordningens flyvesikkerhedsaspekter, herunder opstilling, revision og gennemførelse af centrale flyvesikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer og unionsdækkende sikkerhedsrelaterede præstationsmål, samt fremsættelsen af forslag om passende aktioner og foranstaltninger efter aktivering af en varslingsmekanisme
b)
de centrale flyvesikkerhedsrelaterede præstationsindikatorers og måls overensstemmelse med gennemførelsen af det europæiske luftfartssikkerhedsprogram.
Artikel 8
Referenceperiodernes varighed
1. Præstationsordningens første referenceperiode omfatter kalenderårene 2012 til og med 2014. Præstationsordningens anden referenceperiode omfatter kalenderårene 2015 til og med 2019. De efterfølgende referenceperioder omfatter fem kalenderår, medmindre andet besluttes ved ændring af nærværende forordning.
2. Referenceperioden er den samme for de unionsdækkende præstationsmål og for præstationsplaner og -mål.
Artikel 9
Centrale præstationsområder og præstationsindikatorer
1. I forbindelse med opstillingen af mål træffer Kommissionen beslutning om eventuel sammenlægning og tilpasning af andre centrale præstationsområder i henhold til artikel 11, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 549/2004 i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i samme forordning.
2. I forbindelse med opstillingen af mål er der en eller et begrænset antal centrale præstationsindikatorer, der svarer til hvert enkelt centralt præstationsområde. Luftfartstjenesternes præstation vurderes ud fra bindende mål for hver enkelt central præstationsindikator.
3. I bilag I, afsnit 1, fastsættes de centrale præstationsindikatorer for opstilling af mål og de centrale præstationsindikatorer på unionsniveau, udvalgt for hvert enkelt centralt præstationsområde.
4. I bilag I, afsnit 2, fastsættes de lokale centrale præstationsindikatorer for opstilling af lokale mål og de centrale præstationsindikatorer på lokalt niveau, der anvendes ved opstillingen af præstationsmålene. Det lokale niveau, dvs. funktionel luftrumsblok, nationalt niveau, afgiftszone og lufthavn, er angivet i bilag I, afsnit 2.
5. De centrale præstationsindikatorer må ikke ændres inden for en referenceperiode. Ændringer vedtages ved ændring af nærværende forordning senest seks måneder før vedtagelsen af nye unionsdækkende præstationsmål.
6. Med henblik på deres egen præstationsovervågning og/eller som et led i præstationsplanen kan medlemsstaterne beslutte at opstille præstationsindikatorer og tilhørende mål ud over de centrale præstationsområder og centrale præstationsindikatorer, der fremgår af denne artikel og af bilag I, afsnit 2. Disse supplerende indikatorer og mål understøtter opfyldelsen af de unionsdækkende mål og de deraf resulterende mål på lokalt niveau. De kan f.eks. omfatte og beskrive præstationsplanens civile-militære eller meteorologiske dimension og kan ledsages af passende incitamentsordninger.
7. For at lette implementeringen og målingen af de (centrale) flyvesikkerhedspræstationsindikatorer vedtager EASA i samråd med evalueringsorganet acceptable måder for overensstemmelse og vejledende materiale i overensstemmelse med proceduren i artikel 52 i forordning (EF) nr. 216/2008, inden den anden referenceperiodes start.
KAPITEL II
FORBEREDELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 10
Unionsdækkende præstationsmål
1. Kommissionen vedtager unionsdækkende præstationsmål i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 under hensyntagen til de relevante input fra netadministratoren og de nationale tilsynsmyndigheder og efter høring af interessenterne, som det fremgår af artikel 10 i samme forordning, samt af andre relevante organisationer efter behov, og EASA for så vidt angår de med præstationen forbundne flyvesikkerhedsaspekter.
2. Kommissionen stiller forslag om unionsdækkende mål senest 15 måneder inden referenceperiodens start og vedtager disse senest 12 måneder inden referenceperiodens start, jf. dog artikel 9, stk. 3.
3. Opstillingen af unionsdækkende mål for de centrale præstationsindikatorer, der er omhandlet i bilag I, afsnit 1, punkt 4.1, litra b), påbegyndes i den anden referenceperiodes tredje år efter proceduren i stk. 1, i henhold til Kommissionens afgørelse.
4. Når Kommissionen vedtager de unionsdækkende præstationsmål, definerer den på samme tid varslingstærskelværdier. Såfremt disse varslingstærskelværdier overskrides, kan varslingsmekanismerne i artikel 19 aktiveres.
5. Kommissionen underbygger hvert enkelt unionsdækkende præstationsmål med en beskrivelse af de antagelser og den begrundelse, der ligger til grund for opstillingen af disse mål, herunder anvendelsen af input fra netadministratoren, nationale tilsynsmyndigheder og andre faktuelle oplysninger, trafikprognoser, sammensætningen af grupper af luftfartstjenesteudøvere eller funktionelle luftrumsblokke med et ensartet operationelt og økonomisk miljø.
Artikel 11
Udarbejdelse af præstationsplaner
1. De nationale tilsynsmyndigheder udarbejder inden for den funktionelle luftrumsblok præstationsplaner indeholdende mål, som er i overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag IV.
Med forbehold af den skabelon, der er opstillet i bilag II, kan præstationsplanen indeholde forskellige afsnit i forhold til det lokale niveau, dvs. funktionel luftrumsblok, nationalt niveau, afgiftszone og lufthavn.
2. For at underbygge udarbejdelsen af præstationsplanerne sikrer de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
at luftfartstjenesteudøverne indgiver deres forretningsplaner til de nationale tilsynsmyndigheder
b)
at interessenterne høres om præstationsplanen og målene i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 549/2004. Interessenterne får stillet relevante oplysninger til rådighed senest tre uger forud for høringsmødet.
3. Præstationsplanerne skal navnlig omfatte:
a)
trafikprognoser udtrykt i tjenesteenheder for hvert år i referenceperioden, inden for den funktionelle luftrumsblok og for hver enkelt afgiftszone i den funktionelle luftrumsblok, sammen med en begrundelse for de anvendte tal
b)
de fastlagte omkostninger for luftfartstjenesterne for hvert enkelt år i referenceperioden og for hver enkelt afgiftszone i henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
en beskrivelse af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde præstationsmålene, og der redegøres for disses relevans i forhold til den europæiske ATM-masterplan, netstrategiplanen og de fælles projekter, der er nævnt i artikel 15a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 550/2004. Denne beskrivelse skal fremhæve de fordele og synergier, der er opnået inden for den funktionelle luftrumsblok
d)
præstationsmålene inden for de enkelte relevante centrale præstationsområder opstillet med henvisning til hver enkelt central præstationsindikator for hele referenceperioden med årlige værdier, der kan anvendes til overvågnings- og incitamentformål
e)
en overvejelse af afhængighederne mellem de centrale præstationsområder, herunder en vurdering af præstationsplanens indvirkning på flyvesikkerhed samt evt. afhjælpning, der er nødvendig for at sikre flyvesikkerheden
f)
en beskrivelse af planens civile-militære dimension, som beskriver præstationen med hensyn til den fleksible brug af luftrummet med henblik på at øge kapaciteten, idet der tages behørigt hensyn til effektiviteten af militære missioner og om nødvendigt til relevante præstationsindikatorer og mål i overensstemmelse med præstationsplanens øvrige indikatorer og mål
g)
en beskrivelse af og begrundelse for, hvordan præstationsmålene under litra d) er forenelige og bidrager til opfyldelsen af de unionsdækkende præstationsmål og det europæiske ATM-nets præstation
h)
en identifikation af hver enkelt berørt luftfartsudøver og dennes specifikke bidrag til opfyldelsen af målene kontrolleret med henblik på gennemsigtighed på det mest hensigtsmæssige niveau som omhandlet i artikel 5, stk. 2, litra c), nr. ii)
i)
en beskrivelse af de incitamentsmekanismer, der vil blive anvendt på de berørte luftfartstjenesteudøvere for at tilskynde til opfyldelse af målene i referenceperioden
j)
de foranstaltninger, de nationale tilsynsmyndigheder iværksætter for at overvåge opfyldelsen af præstationsmålene
k)
en beskrivelse af resultatet af interessenthøringen, herunder de spørgsmål, der blev rejst af deltagerne, og de vedtagne aktioner.
4. Præstationsplanerne baseres på skabelonen i bilag II og kan, hvis medlemsstaterne beslutter det i henhold til artikel 9, stk. 6, indeholde yderligere indikatorer med tilhørende mål.
5. Netadministratoren udarbejder en netpræstationsplan, der indeholder mål, som er i overensstemmelse med de unionsdækkende præstationsmål, og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag IV, finder tilsvarende anvendelse.
6. Ved udarbejdelsen af netpræstationsplanen skal netadministratoren
a)
sikre, at der sker en høring i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) nr. 677/2011
b)
anvende skabelonen i bilag III.
Artikel 12
Incitamentsordninger
1. De incitamentsordninger, som medlemsstaterne anvender som led i deres præstationsplan, overholder følgende generelle principper:
a)
De er effektive og forholdsmæssige og må ikke ændres i løbet af referenceperioden.
b)
De gennemføres på et ikkediskriminerende og gennemsigtigt grundlag med henblik på at støtte forbedringer af udøvelsen af tjenester.
c)
De er en del af den lovgivningsramme, som alle interessenter kender på forhånd, og finder anvendelse gennem hele referenceperioden.
d)
De påvirker adfærden hos enheder, som er omfattet af de opstillede mål, med henblik på at opnå et højt præstationsniveau og nå de tilhørende mål.
2. Incitamenter vedrørende omkostningseffektivitetsmål er af økonomisk art og forvaltes i henhold til de relevante bestemmelser i artikel 13 og 14 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De består af en mekanisme til risikodeling på nationalt niveau eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
3. Incitamenter vedrørende kapacitetsmål er af økonomisk art og forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 15 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De kan suppleres med incitamenter af anden art, herunder korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som besluttes af nationale tilsynsmyndigheder under hensyn til lokale forhold.
4. Incitamenter vedrørende miljømål kan være af økonomisk art og forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 15 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013. De kan suppleres med incitamenter af anden art, såsom korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som besluttes af nationale tilsynsmyndigheder under hensyn til lokale forhold.
5. Derudover kan medlemsstaterne på lokalt niveau modulere luftfartsafgifter som angivet i artikel 16 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013.
KAPITEL III
VEDTAGELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 13
Indledende vedtagelse af præstationsplaner
Efter forslag fra de nationale tilsynsmyndigheder vedtager medlemsstaterne præstationsplaner indeholdende bindende præstationsmål og fremsender disse til Kommissionen senest seks måneder inden referenceperiodens start.
Artikel 14
Vurdering og revision af præstationsplaner og mål
1. Kommissionen vurderer præstationsplanerne, deres mål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende præstationsmål samt med kriterierne i bilag IV, idet den tager behørigt hensyn til den kontekstuelle udvikling, der kan have fundet sted mellem datoen for vedtagelse af de unionsdækkende mål og datoen for vurdering af præstationsplanen. Hvis der opstilles mål på lokalt niveau uden henvisning til et unionsdækkende præstationsmål, baseres vurderingen på kriterierne i bilag IV.
2. Såfremt Kommissionen finder, at en præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og dens mål er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål samt er i overensstemmelse med kriterierne i bilag IV, underretter Kommissionen de(n) berørte medlemsstat(er) herom senest fem måneder efter modtagelsen af præstationsplanen.
3. Hvis Kommissionen finder, at en præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og nogle eller alle af dens mål ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål og/eller ikke er i overensstemmelse med et eller flere af kriterierne i bilag IV, fremsætter Kommissionen en henstilling senest fem måneder efter modtagelsen af præstationsplanen og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 til de(n) berørte medlemsstat(er) om at vedtage en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og/eller præstationsmål. Denne henstilling fremsættes efter høring af de(n) berørte medlemsstat(er) og påpeger nøjagtig, hvilke dele af præstationsplanen og/eller -mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering.
4. I sådanne tilfælde vedtager de(n) berørte medlemsstat(er) en revideret præstationsplan, eller en del af en præstationsplan, og/eller mål under behørigt hensyn til Kommissionens synspunkter sammen med passende foranstaltninger til opfyldelse af disse mål og underretter Kommissionen herom inden for fire måneder efter meddelelse af henstillingen.
Artikel 15
Vurdering af reviderede præstationsplaner og -mål samt vedtagelse af korrigerende foranstaltninger
1. Kommissionen vurderer hver enkelt revideret præstationsplan, eller del deraf, og planens præstationsmål på grundlag af kriterierne i bilag IV.
2. Såfremt Kommissionen finder, at en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og planens mål er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål samt er i overensstemmelse med kriterierne i bilag IV, underretter Kommissionen de(n) berørte medlemsstat(er) herom senest fem måneder efter modtagelsen af den reviderede præstationsplan.
3. Hvis Kommissionen finder, at en revideret præstationsplan, eller en del deraf, og nogle eller alle af dens mål stadig ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de unionsdækkende mål og/eller stadig ikke er i overensstemmelse med et eller flere af kriterierne i bilag IV, skal Kommissionen senest fem måneder efter modtagelsen af den reviderede præstationsplan og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004, træffe afgørelse om, at de(n) berørte medlemsstat(er) skal træffe korrigerende foranstaltninger.
4. I en sådan afgørelse påpeges ud fra kriterierne i bilag IV nøjagtigt, hvilken del af planen og målet/målene der skal revideres, og begrundelsen for Kommissionens vurdering. Den kan indeholde det forventede præstationsniveau for de pågældende mål med henblik på at give de(n) berørte medlemsstat(er) mulighed for at iværksætte passende korrigerende foranstaltninger og/eller indeholde forslag til sådanne korrigerende foranstaltninger.
5. Kommissionen underrettes senest to måneder efter sin afgørelse om de korrigerende foranstaltninger, som de(n) berørte medlemsstat(er) har vedtaget, samt om de elementer, der viser foranstaltningernes overensstemmelse med Kommissionens beslutning.
Artikel 16
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start i medfør af procedurerne i artikel 14 og 15, virker med tilbagevirkende kraft fra referenceperiodens første dag.
Artikel 17
Revision af målene
1. I henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 kan Kommissionen træffe afgørelse om at revidere de unionsdækkende mål og/eller tillade, efter anmodning fra en medlemsstat, at et eller flere lokale mål kan revideres:
a)
når Kommissionen på basis af den i artikel 18, stk. 4, omtalte rapport har omfattende bevismateriale, der viser, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der danner grundlag for opstillingen af de oprindelige mål, ikke længere gælder, eller
b)
som følge af anvendelsen af en varslingsmekaniske som omtalt i artikel 19, eller
c)
efter en afgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 3, med hensyn til den centrale præstationsindikator, der er fastsat i bilag I, afsnit 1, punkt 4.1, litra b).
2. En revision af de unionsdækkende mål kan resultere i en ændring af de eksisterende præstationsplaner. I sådanne tilfælde kan Kommissionen træffe afgørelse om at foretage en passende tilpasning af den tidsplan, der fastsættes i kapitel II og III i nærværende forordning.
KAPITEL IV
OVERVÅGNING AF PRÆSTATIONSRESULTATERNE
Artikel 18
Løbende overvågning og rapportering
1. De nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionen overvåger gennemførelsen af præstationsplanerne. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, fastsætter og iværksætter de(n) berørte medlemsstat(er) korrigerende foranstaltninger, der har til formål at afhjælpe situationen, og underretter Kommissionen herom. Finder Kommissionen sådanne korrigerende foranstaltninger utilstrækkelige til at afhjælpe situationen, underretter den inden for fem måneder efter modtagelsen af foranstaltningerne og i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 de(n) berørte medlemsstat(er) herom med forslag til korrigerende foranstaltninger.
2. Såfremt Kommissionen er vidne til en væsentlig og varig præstationsforringelse på lokalt niveau eller inden for en funktionel luftrumsblok, som påvirker andre stater, der er part i det fælles europæiske luftrum og/eller hele det europæiske luftrum, kan den anmode de(n) berørte medlemsstat(er) om at fastsætte og gennemføre korrigerende foranstaltninger med henblik på at opfylde de mål, der er opstillet i deres præstationsplan, og underrette Kommissionen om sådanne foranstaltninger. Finder Kommissionen sådanne foranstaltninger utilstrækkelige til at afhjælpe situationen, underretter den inden for fem måneder efter modtagelsen af foranstaltningerne og i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 den eller de berørte medlemsstater herom med forslag til korrigerende foranstaltninger.
3. Kommissionen overvåger gennemførelsen af netadministratorens netpræstationsplan. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, anmoder Kommissionen netadministratoren om at fastsætte og iværksætte korrigerende foranstaltninger, der har til formål at sikre opfyldelsen af målene i netpræstationsplanen, og om at underrette Kommissionen herom. Kommissionen informerer de nationale tilsynsmyndigheder eller organer som angivet i artikel 5, stk. 2, litra b), om sådanne korrigerende foranstaltninger.
4. Senest den 1. juni hvert år, og når der er risiko for, at præstationsmålene ikke nås, rapporterer de nationale tilsynsmyndigheder eller -organer som angivet i artikel 5, stk. 2, litra b), til Kommissionen om overvågningen af præstationsplanerne og målene. Rapporterne baseres på henstillinger, der uddybes af Kommissionen inden referenceperiodens start. Kommissionen rapporterer til Udvalget for det Fælles Luftrum om opfyldelsen af præstationsmålene mindst én gang om året.
Artikel 19
Varslingsmekanismer
1. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 10, stk. 4, overskrides på EU-niveau over et kalenderår som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved vedtagelsen af præstationsplanerne, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes, luftfartstjenesteudøvernes og netadministratorens kontrol, evaluerer Kommissionen situationen efter høring af medlemsstaterne via Udvalget for det Fælles Luftrum og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for fire måneder. Dette kan indebære en revision af de unionsdækkende præstationsmål og en deraf følgende revision af de lokale præstationsmål.
2. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 10, stk. 4, overskrides på lokalt niveau over et kalenderår som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved vedtagelsen af præstationsplanerne, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes, luftfartstjenesteudøvernes og netadministratorens kontrol, evaluerer de berørte nationale myndigheder situationen efter kontakt til Kommissionen og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for fire måneder. Dette kan indebære revision af de lokale præstationsmål.
3. Medlemsstaterne kan beslutte at vedtage andre varslingstærskelværdier end dem, der fremgår af artikel 10, stk. 4, med henblik på at tage højde for lokale forhold og særpræg. I sådanne tilfælde anføres disse tærskelværdier i præstationsplanen, og de skal være i overensstemmelse med de tærskelværdier, der vedtages i henhold til artikel 10, stk. 4. Afvigelserne underbygges med en detaljeret begrundelse. Såfremt disse tærskelværdier aktiveres, finder proceduren i stk. 1 anvendelse.
4. Såfremt gennemførelsen af en varslingsmekanisme indebærer revision af præstationsplaner og mål, letter Kommissionen en sådan revision via en passende tilpasning af den tidsplan, der finder anvendelse, i henhold til proceduren i kapitel II og III.
Artikel 20
Uhindret overensstemmelsesovervågning
1. Luftfartstjenesteudøverne og netadministratoren sikrer, at Kommissionen og den berørte nationale tilsynsmyndighed, en kvalificeret enhed, der handler på vegne af den berørte tilsynsmyndighed, eller i påkommende tilfælde EASA kan udføre uhindret inspektion og uhindrede undersøgelser, herunder besøg på stedet. Uden at dette berører de nationale tilsynsmyndigheders og EASA's kontrolbeføjelser, bemyndiges de autoriserede personer:
a)
til inden for alle centrale præstationsområder at kontrollere de relevante dokumenter og alt andet materiale af relevans for opstillingen af præstationsplaner og mål
b)
til at tage kopi eller udskrift af de kontrollerede dokumenter
c)
til at anmode om en mundtlig redegørelse på stedet.
2. Inspektionerne og undersøgelserne i stk. 1 udføres i overensstemmelse med de gældende procedurer i den medlemsstat, hvor de skal foretages.
3. De nationale tilsynsmyndigheder overvåger gennemførelsen af nærværende forordning på præstationsområdet flyvesikkerhed i overensstemmelse med procedurerne for tilsyn med flyvesikkerheden i Kommissionens forordning (EU) nr. 1034/2011 (14).
4. I forbindelse med standardiseringsinspektioner overvåger EASA medlemsstaternes gennemførelse af nærværende forordning på det centrale præstationsområde flyvesikkerhed i overensstemmelse med arbejdsmetoderne i artikel 24, stk. 5, i forordning (EF) nr. 216/2008.
KAPITEL V
INDSAMLING, VALIDERING, UNDERSØGELSE, EVALUERING OG FORMIDLING AF OPLYSNINGER RELATERET TIL PRÆSTATIONERNE INDEN FOR LUFTFARTSSEKTOREN I DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
Artikel 21
Indsamling og validering af data til evaluering
1. Ud over de data, som Kommissionen allerede har indsamlet via andre unionsinstrumenter, og som også kan anvendes til evalueringsformål, sikrer de nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne, at Kommissionen får stillet de data, der fremgår af bilag V, til rådighed i henhold til kravene i nævnte bilag.
2. De nationale myndigheder kan helt eller delvist uddelegere eller omorganisere indberetningsarbejdet mellem deres nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og lufthavnskoordinatorerne med henblik på at tage højde for lokale særpræg og eksisterende rapporteringsveje.
3. De indberettende organer træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten, valideringen og den rettidige fremsendelse af dataene, herunder dokumentation for deres kvalitetskontrol og valideringsprocesser, forklaringer på specifikke forespørgsler fra Kommissionen vedrørende dataenes kvalitet og om nødvendigt handlingsplaner med henblik på at forbedre dataenes kvalitet. Dataene indberettes elektronisk uden beregning og i påkommende tilfælde i det af Kommissionen angivne format.
4. Kommissionen vurderer kvaliteten og validerer de i henhold til stk. 1 fremsendte data. Såfremt dataene ikke er velegnede til evalueringsformål, kan Kommissionen iværksætte passende foranstaltninger med henblik på at vurdere og forbedre dataenes kvalitet i samarbejde med medlemsstaterne og især deres nationale tilsynsmyndigheder.
5. I forbindelse med nærværende forordning skal de i stk. 1 nævnte data, der allerede indberettes til Eurocontrol, anses for at være indberettet til Kommissionen. I tilfælde hvor data ikke allerede indberettes til Eurocontrol, træffer Kommissionen og Eurocontrol de nødvendige forholdsregler for at sikre, at dataene stilles til Kommissionens rådighed i henhold til de krav, der fremgår af stk. 3.
6. Når der konstateres et væsentligt behov for nye data, eller det kan forventes, at dataenes kvalitet er utilstrækkelig, kan Kommissionen, inden der fastsættes nye datakrav ved ændring af nærværende forordning, iværksætte pilotundersøgelser, som på frivillig basis gennemføres af medlemsstaterne eller interessenter. Pilotundersøgelserne foretages med henblik på at vurdere gennemførligheden af den pågældende dataindsamling under hensyntagen til fordelene ved dataenes tilgængelighed i forhold til udgifterne i forbindelse med indsamlingen og den byrde, der pålægges respondenterne.
Artikel 22
Formidling af oplysninger
1. Kommissionen formidler oplysninger med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (15), navnlig artikel 4, og artikel 18 i forordning (EF) nr. 550/2004.
2. De oplysninger, der er omfattet af artikel 3, stk. 3, litra a), skal være offentligt tilgængelige, navnlig ad elektronisk vej. Til dette formål træffer Kommissionen afgørelse om strategien for håndtering, beskyttelse, fortrolighed og formidling af de data, der indsamles i præstationssammenhæng i medfør af artikel 21 og de tilhørende intellektuelle ejendomsrettigheder.
3. Kommissionens rapporter, der er nævnt i artikel 18, stk. 4, offentliggøres, og en henvisning til dem offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen kan beslutte regelmæssigt at stille andre generelle oplysninger til rådighed for de berørte parter, navnlig ad elektronisk vej.
4. De unionsdækkende mål i artikel 10 og en henvisning til de vedtagne præstationsplaner i kapitel III skal være offentligt tilgængelige og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
5. Det indberettende organ, som oplysningerne og aktiviteterne direkte vedrører, skal have individuel adgang til specifikke oplysninger, herunder validerede data og statistikker.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 23
Fritagelser
Hvis det konstateres i overensstemmelse med procedurerne i artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013, at nogle eller alle tårn- og indflyvningskontroltjenester og/eller CNS-, MET- og AIS-tjenester i en medlemsstat er underlagt markedsforhold, og medlemsstaten har besluttet i henhold til samme forordning ikke at beregne fastlagte omkostninger for disse tjenester og ikke at anvende finansielle incitamenter på disse tjenester, gælder målene for omkostningseffektivitet ikke for disse tjenester.
Artikel 24
Klageadgang
Medlemsstaterne sikrer, at afgørelser, der træffes i henhold til nærværende forordning, er behørigt begrundede, og at de underkastes en effektiv revisions- og/eller klageprocedure.
Artikel 25
Evaluering af ordningen
Ved hver referenceperiodes afslutning evaluerer Kommissionen præstationsordningen og analyserer især systemets gennemslagskraft, effektivitet og anvendelsesområde under hensyntagen til ICAO's arbejde inden for dette område.
Artikel 26
Ændringer af forordning (EU) nr. 677/2011
I forordning (EU) nr. 677/2011 foretages følgende ændringer:
1)
Betragtning 28 udgår.
2)
Artikel 5, stk. 1, affattes således:
»1. Som retningslinjer på længere sigt skal netadministratoren udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan, der skal være sammenfaldende med referenceperioden som defineret i artikel 8 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (16).
3)
Artikel 5, stk. 4, affattes således:
»4. Netstrategiplanen ajourføres regelmæssigt mindst 12 måneder forud for hver enkelt referenceperiodes begyndelse.«
4)
Artikel 20, stk. 3, affattes således:
»3. Netadministratoren fremsender hvert år en rapport til Kommissionen og agenturet om de foranstaltninger, denne har truffet med henblik på at udføre sine opgaver. Rapporten skal omhandle individuelle netfunktioner samt den samlede situation for nettet og hænge nøje sammen med indholdet i netstrategiplanen og netoperationsplanen og netpræstationsplanen som omhandlet i artikel 6, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.«
5)
Bilag IV affattes således:
»BILAG IV
SKABELON FOR NETSTRATEGIPLAN
Netstrategiplanen baseres på følgende struktur:
1. INDLEDNING
1.1.
Netstrategiplanens anvendelsesområde (geografisk og tidsrum)
1.2.
Udarbejdelse af planen og valideringsprocessen
2. OVERORDNET SAMMENHÆNG OG KRAV
2.1.
Beskrivelse af den aktuelle og planlagte netsituation, herunder ERND, ATFM, lufthavne og sparsomme ressourcer
2.2.
Udfordringer og muligheder i den tidsperiode, som planen vedrører (herunder prognoser for trafikefterspørgsel og udviklingen på verdensplan)
2.3.
Præstationsmål og forretningsmæssige krav som fremført af forskellige interessenter og de unionsdækkende præstationsmål
3. STRATEGISK VISION
3.1.
Beskrivelse af den strategiske måde, som nettet vil udvikle sig på og gøre fremskridt i retning af at opfylde præstationsmålene og de forretningsmæssige krav
3.2.
Overholdelse af præstationsordningen
3.3.
Overholdelse af den europæiske ATM-masterplan
4. STRATEGISKE MÅL
4.1.
Beskrivelse af de strategiske mål for nettet:
a)
herunder de samarbejdsbaserede aspekter af de deltagende operationelle interessenters roller og ansvar
b)
angivelse af, hvordan de strategiske mål vil opfylde kravene
c)
identificering af, hvordan fremskridtene i retning af disse mål skal måles
d)
angivelse af, hvordan de strategiske mål vil påvirke branchen og andre berørte områder.
5. STRATEGISK PLANLÆGNING
5.1.
Beskrivelse af planlægningen på kort/mellemlang sigt:
a)
prioriteringer for de enkelte strategiske mål
b)
gennemførelsen af de enkelte strategiske mål for indførelse af teknologi, arkitektonisk indvirkning, menneskelige aspekter, omkostninger, fordele samt den nødvendige styring, regulering og de nødvendige ressourcer
c)
den krævede deltagelse af de operationelle interessenter i de enkelte dele af planen, herunder deres roller og ansvar
d)
netadministratorens aftalte involvering i gennemførelsen af de enkelte dele af planen for de enkelte funktioner.
5.2.
Beskrivelse af planlægningen på lang sigt:
a)
hensigten om at nå de enkelte strategiske mål med hensyn til den nødvendige teknologi og de tilhørende FoU-aspekter, arkitektoniske virkninger, menneskelige aspekter, sagsmateriale, styring og regulering samt den tilhørende flyvesikkerhedsmæssige og økonomiske begrundelse for disse investeringer
b)
den krævede deltagelse af de operationelle interessenter i de enkelte dele af planen, herunder deres roller og ansvar.
6. RISIKOVURDERING
6.1.
Beskrivelse af risiciene ved gennemførelsen af planen
6.2.
Beskrivelse af overvågningsprocessen (herunder potentielle afvigelser fra de oprindelige mål)
7. HENSTILLINGER
7.1.
Identificering af de foranstaltninger, som Unionen og medlemsstaterne skal træffe for at understøtte planens gennemførelse.«
Artikel 27
Ikrafttræden
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Denne forordning gælder fra den anden referenceperiode som angivet i artikel 8 og i denne periodes varighed. Med henblik på at muliggøre vedtagelsen af unionsdækkende mål i medfør af artikel 10, stk. 2, forud for den anden referenceperiodes start samt forberedelse og vedtagelse af præstationsplaner i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, gælder artikel 1, stk. 3 og 4, artikel 3, stk. 3, litra i) og n), artikel 5, artikel 6, artikel 9, stk. 3 og 4, artikel 26, kapitel II, kapitel III og bilag I, II, III, IV og V fra denne forordnings ikrafttræden med hensyn til anvendelse af præstationsordningen.
Artikel 28
Ophævelse
Forordning (EU) nr. 691/2010, artikel 26 i forordning (EU) nr. 677/2011 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1216/2011 ophæves med virkning fra den 1. januar 2015, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelse til at gennemføre præstationsordningen i den første referenceperiode som fastsat i artikel 8.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 390/2013
ze dne 3. května 2013,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 (2), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 549/2004 se stanoví zřízení systému sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě. K podrobnému způsobu fungování systému sledování výkonnosti by Komise měla přijmout prováděcí pravidla.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zlepšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti, jimiž jsou bezpečnost, životní prostředí, kapacita a efektivita nákladů, a to v souladu s výkonnostním rámcem evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu (ATM) a s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (3) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009 stanoví, aby byl pro účely provádění evropského hlavního plánu ATM zaveden systém poplatků a společné projekty. Systém poplatků i společné projekty jsou nedílnou součástí úspěšného provádění systému sledování výkonnosti.
(4)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se toto nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (4) ve znění nařízení (ES) č. 1070/2009.
(5)
Komisi může být při provádění systému sledování výkonnosti nápomocen orgán pro kontrolu výkonnosti. Tento orgán by měl být schopen poskytovat Komisi nezávislé poradenství ve všech oblastech, které ovlivňují výkonnost letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(6)
S ohledem na skutečnost, že v provádění systému sledování výkonnosti hrají klíčovou úlohu vnitrostátní dozorové orgány, měly by členské státy zajistit, aby tyto orgány mohly efektivně plnit své povinnosti.
(7)
Aby bylo zaručeno dlouhodobé zlepšování vedoucí k dosažení vysoké úrovně společenských cílů v souladu s evropským hlavním plánem ATM, měl by být systém sledování výkonnosti provozován tak, aby přesahoval jedno referenční období.
(8)
Systém sledování výkonnosti by měl letové navigační služby řešit od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně traťových navigačních služeb a letištních a přibližovacích služeb, s cílem zlepšit celkovou výkonnost sítě.
(9)
Systém sledování výkonnosti by měl stanovit ukazatele a závazné cíle ve všech klíčových oblastech výkonnosti tak, aby bylo plně dosaženo požadovaných úrovní bezpečnosti a aby tyto úrovně byly zachovány.
(10)
Při přijímání výkonnostních cílů pro celou Unii na dané referenční období by Komise měla náležitě zohlednit úroveň výkonnosti, jíž bylo dosaženo v předchozím sledovaném období či obdobích.
(11)
Vzhledem k silné vazbě mezi různými klíčovými oblastmi výkonnosti by při přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti měla být náležitě zohledněna vzájemná závislost výkonnostních cílů s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti.
(12)
Na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru by měly být zavedeny plány výkonnosti, jež by v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru ukazovaly z důvodů transparentnosti příspěvek jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb k dosažení cílů, který by byl sledován na nejvhodnější úrovni.
(13)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. systémy pobídek, která by zúčastněným stranám umožnila zlepšovat výkonnost na všech úrovních. Bezpečnost by vzhledem ke své převažující povaze být předmětem pobídek neměla.
(14)
Aby byla zohledněna stanoviska zúčastněných stran, měly by na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Unie probíhat účinné konzultace.
(15)
V situacích, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují výkonnostní cíle, by po zavedení příslušných varovných mechanismů mělo být možné provádět vhodná opatření zaměřená na zachování bezpečnostních požadavků a trvalé poskytování služby, která by mohla zahrnovat i revizi výkonnostních cílů na úrovni celé Unie nebo na úrovni místní.
(16)
Pro dosažení cílů systému sledování výkonnosti má zásadní význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace s náležitým ohledem na efektivnost vojenských misí.
(17)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(18)
Měly by být zvoleny konkrétní a měřitelné klíčové ukazatele výkonnosti, na jejichž základě lze stanovit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vázané a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(19)
K plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami finanční povahy je nezbytná odpovídající provázanost s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 391/2013 ze dne 3. května, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (5).
(20)
Klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle musí být stanoveny a plněny v souladu s bezpečnostními cíli a normami uvedenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (6) a jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními, která přijala Unie k dosažení a zachování těchto cílů.
(21)
Komise by měla plány výkonnosti a výkonnostní cíle posoudit a stanovit, zda jsou v souladu s cíli pro celou Unii a zda odpovídajícím způsobem přispívají k dosažení těchto cílů a k celkové výkonnosti evropské sítě ATM. Pokud tento soulad a odpovídající příspěvek stanovit nelze, měla by Komise požádat o revizi plánu či plánů výkonnosti a výkonnostního cíle či cílů a/nebo o přijetí nápravných opatření.
(22)
Během referenčních období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, včetně shromažďování a šíření údajů, s cílem zajistit, aby vývoj výkonnosti umožnil dosáhnout cílů a aby byla v případě potřeby zavedena nápravná opatření.
(23)
Pokud Komise na základě výsledků sledování získá přesvědčivé důkazy o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které vedly ke stanovení původních cílů, již neplatí, může rozhodnout o revizi výkonnostních cílů pro celou Unii nebo může na žádost členského státu povolit revizi místních cílů.
(24)
Výkon funkcí sítě by měl podléhat výkonnostním cílům. Toto nařízení by se proto mělo vztahovat na manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Nařízení Komise (EU) č. 677/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(25)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (8), článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 ze dne 24. listopadu 2011, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě (9), by měly být s účinkem od 1. ledna 2015 zrušeny.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro všeobecný letový provoz v regionech Evropa (EUR) a Afrika (AFI) stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Za účelem stanovení cílů a sledování výkonnosti se toto nařízení použije na letové navigační služby poskytované:
a)
poskytovateli letových provozních služeb určenými v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
b)
poskytovateli meteorologických služeb, jsou-li určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
manažerem struktury vzdušného prostoru zřízeným v souladu s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011.
Pro účely stanovení cílů a sledování výkonnosti v oblasti efektivity nákladů se toto nařízení použije rovněž na orgány nebo subjekty, kterým vznikly způsobilé náklady, jež mají být získány zpět z uživatelských poplatků, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 550/2004 a čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, mohou členské státy rozhodnout, že se toto nařízení nepoužije na letištní a přibližovací služby poskytované na některých nebo všech jejich letištích, na kterých letecká doprava IFR dosahuje méně než 70 000 pohybů ročně. O přijetí uvedeného rozhodnutí informují Komisi.
4. V případě, že na žádném letišti v členském státě letecká doprava IFR nedosáhne prahové hodnoty 70 000 pohybů za rok, se toto nařízení použije přinejmenším na letiště, na kterém letecká doprava IFR dosahuje nejvíce pohybů.
5. Stanovení cílů v oblasti efektivity nákladů se použije na stanovené náklady určené v čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004.
6. Členské státy mohou toto nařízení použít také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v jiných regionech stanovených ICAO pod podmínkou, že o tom náležitě informují Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 („Chicagská úmluva“);
b)
na poskytovatele letových navigačních služeb, kteří mají povolení k poskytování letových navigačních služeb bez osvědčení, v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ochranu ustanovení o informacích uvedených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (10) a jejích prováděcích předpisech, nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (11) a nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 (12), se požadavky týkající se předkládání údajů stanovené v kapitole V použijí na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letišť a letecké dopravce.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
1)
„provozovatelem letiště“ rozumí řídící orgán letiště, který ve spojení s jinými činnostmi nebo jinak má podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů za úkol spravovat a řídit letištní zařízení a koordinovat a kontrolovat činnosti jednotlivých provozovatelů přítomných na příslušném letišti nebo činných v rámci příslušného letištního systému;
2)
„údaji“ rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné příslušné informace týkající se výkonnosti letové navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
3)
„ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele používané pro účely sledování, referenčního srovnávání a kontrolu výkonnosti;
4)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ rozumí ukazatele výkonnosti používané pro účely stanovení cílů výkonnosti;
5)
„pohyby letecké dopravy IFR“ rozumí součet vzletů a přistání provedených v souladu s pravidly pro let podle přístrojů, vypočítaný jako roční průměr za tři kalendářní roky předcházející předložení plánů výkonnosti;
6)
„závazným cílem“ rozumí výkonnostní cíl, který byl přijat členskými státy v rámci plánu výkonnosti a na který se vztahuje systém pobídek a/nebo plány nápravných opatření;
7)
„leteckým dopravcem“ rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
8)
„stanovenými náklady“ rozumí náklady stanovené podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
9)
„vnitrostátním orgánem“ rozumí regulační a/nebo dozorový orgán na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, jehož náklady mohou být získány zpět od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vzniknou v důsledku poskytování letových navigačních služeb v souladu s čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013;
10)
„spravedlivým posuzováním“ rozumí posuzování, v němž klíčoví ani jiní provozovatelé nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale v němž se netoleruje hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a destruktivní činy;
11)
„koordinátorem letiště“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba jmenovaná členským státem k výkonu koordinačních povinností na koordinovaných letištích uvedených v článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (13);
12)
„sledováním výkonnosti“ rozumí nepřetržitý proces shromažďování a analýzy údajů za účelem změření skutečného výsledku systému v porovnání s příslušnými (klíčovými) výkonnostními cíli a plány výkonnosti pomocí (klíčových) ukazatelů výkonnosti stanovených v článku 9 a v příloze I;
13)
„referenčním obdobím“ rozumí období platnosti a uplatňování výkonnostních cílů pro celou Unii a plánů výkonnosti, které je stanoveno v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004;
14)
„narušením dráhy“ rozumí jakákoliv událost na letišti zahrnující nesprávnou přítomnost letadla, mobilního prostředku nebo osoby v ochranné zóně plochy určené k přistávání nebo vzletům letadel;
15)
„stanovištěm letových provozních služeb (stanovištěm ATS)“ rozumí civilní nebo vojenské stanoviště odpovědné za poskytovaní letových provozních služeb;
16)
„službami CNS, MET a AIS“ rozumí spojovací, navigační a přehledové služby, meteorologické služby pro letovou navigaci a letecké informační služby;
17)
„mimořádnou událostí“ rozumí okolnosti, za nichž je kapacita ATM neobvykle snížena tak, že míra zpoždění z důvodů ATFM je abnormálně vysoká kvůli plánovanému omezení způsobenému provozní nebo technickou změnou, významným nepříznivým povětrnostním podmínkám, nedostupnosti rozsáhlých částí vzdušného prostoru z přírodních či politických důvodů nebo stávce a kvůli aktivaci jednotky EACCC manažerem struktury vzdušného prostoru v důsledku jedné nebo několika těchto příčin;
18)
„náklady na restrukturalizaci“ rozumí významné jednorázové náklady, které poskytovatelům letových navigačních služeb vzniknou během restrukturalizace v důsledku zavádění nových technologií a postupů a souvisejících obchodních modelů, které motivují k integrovanému poskytování služeb, pokud chce členský stát získat náklady zpět během jednoho nebo více referenčních období. Mohou zahrnovat náklady na vyplácení odstupného zaměstnancům, uzavírání stanovišť řízení letového provozu, přesunutí činnosti na jiné místo a odepisování majetku a/nebo nabývání strategické účasti v jiných poskytovatelích letových navigačních služeb.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, tento orgán jmenuje na dobu určitou, která se shoduje s referenčními obdobími. Komise jmenuje předsedu a členy orgánu pro kontrolu výkonnosti.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci a jedná nezaujatě s cílem nezávisle plnit úkoly, které mu Komise uloží, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, zejména pokud jde o:
a)
shromažďování, prověřování, potvrzování platnosti a šíření údajů týkajících se výkonnosti;
b)
definici nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti tak, aby byly v souladu s oblastmi uvedenými ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 1, a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
definici příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti, která ve všech klíčových oblastech výkonnosti pokrývá výkonnost funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to traťových navigačních služeb i letištních a přibližovacích služeb;
d)
stanovení a revizi výkonnostních cílů pro celou Unii;
e)
stanovení varovné prahové hodnoty či hodnot uvedených v čl. 10 odst. 4 pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v článku 19;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli pro celou Unii;
g)
případné posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 19 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami pro celou Evropskou unii uvedenými v čl. 10 odst. 4;
h)
případné posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijatých příslušnými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti letových navigačních služeb, včetně investic a kapitálových výdajů, na místní úrovni a na úrovni Unie;
j)
sledování, referenční srovnávání a kontrolu výkonnosti funkcí sítě;
k)
sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posuzování míry, v níž bylo dosaženo výkonnostních cílů na konci každého referenčního období, s cílem připravit se na následující období;
m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii;
n)
udržování kalendáře konzultací se zúčastněnými stranami týkajících se plánů výkonnosti a povinností spojených s konzultacemi podle čl. 9 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a podporu při jeho koordinaci.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení ke zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM získává orgán pro kontrolu výkonnosti od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se plánů výkonnosti;
b)
orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocen tím, že jim poskytuje nezávislé stanovisko k otázkám týkajícím se výkonnosti, např. věcné srovnání poskytovatelů letových navigačních služeb působících v podobném prostředí (referenční srovnání), analýzy změn výkonnosti za posledních pět let nebo analýzy projekcí;
c)
vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc při určování rozpětí orientačních hodnot pro stanovení cílů s ohledem na cíle pro celou Unii. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Aby byl zajištěn soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, orgán pro kontrolu výkonnosti spolupracuje při plnění úkolů uvedených v odstavci 3, jež se týkají bezpečnosti, podle potřeby s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA).
8. Pro účely sledování celkové výkonnosti evropské sítě ATM orgán pro kontrolu výkonnosti rozvíjí pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány jsou odpovědné za vypracování plánů výkonnosti, dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly ve všech klíčových oblastech výkonnosti nezbytné zdroje a prostředky nebo měly přístup k nezbytným zdrojům a prostředkům, které jim umožní plnit úkoly stanovené v tomto nařízení, včetně inspekčních pravomocí k plnění úkolů uvedených v článku 20.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zavedou plány výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. Za účelem splnění povinnosti podle odstavce 1 členské státy:
a)
zajistí, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně stanovené v příloze II;
b)
oznámí Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo subjekt odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učiní příslušná opatření s cílem zajistit, aby:
i)
s výhradou ustanovení písmene e) a přílohy I byl pro každý klíčový ukazatel výkonnosti stanoven jediný cíl,
ii)
byl z důvodů transparentnosti v plánu výkonnosti uveden příspěvek každého poskytovatele letových navigačních služeb v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru - sledovaný na nejvhodnější úrovni - k dosažení výkonnostních cílů, jež jsou pro daný funkční blok vzdušného prostoru stanoveny,
iii)
během referenčního období, kdy se cíle neplní, byla vymezena a uplatňována opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty;
d)
odpovídají za určení a dosažení výkonnostních cílů stanovených na místní úrovni, tj. na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovni, úrovni oblasti zpoplatnění a úrovni letiště;
e)
pokud nebyla vytvořena žádná společná oblast zpoplatnění traťových navigačních služeb ve smyslu článku 4 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 a pokud v důsledku toho byly cíle v oblasti efektivity nákladů na traťové navigační služby stanoveny v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru pro více než jednu oblast zpoplatnění, sjednotí tyto cíle v jedinou souhrnnou hodnotu za traťové navigační služby a pro informační účely stanoví celkovou číselnou hodnotu vyjadřující snahu zajistit efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru;
f)
pokud se během referenčního období oblast zpoplatnění změní, prokáží, že tato změna stále umožňuje splnit výkonnostní cíle, jež byly pro toto období přijaty;
g)
zajistí, aby byl plán výkonnosti v souladu s oblastí působnosti tohoto nařízení podle čl. 1 odst. 6 tohoto nařízení a článku 7 nařízení (ES) č. 549/2004.
Článek 6
Manažer struktury vzdušného prostoru
Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a článku 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporuje Komisi tím, že zajišťuje příslušné vstupní údaje pro vypracování výkonnostních cílů pro celou Unii před začátkem referenčních období a pro sledování toho, jak je výkonnostních cílů během referenčního období dosahováno. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména Komisi upozorňuje na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 21 odst. 5 poskytuje Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze V;
c)
podporuje funkční bloky vzdušného prostoru a jejich poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostních cílů během referenčních období tím, že zajišťuje soulad mezi plány výkonnosti, strategickým plánem sítě a operačním plánem sítě;
d)
v souladu s čl. 5 odst. 1 a čl. 16 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 677/2011 vypracovává plán výkonnosti, tj. výkonnostní plán sítě, který předloží Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem každého referenčního období a který Komise před začátkem každého referenčního období přijme. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíle pro všechny klíčové oblasti výkonnosti a pro všechny ukazatele, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii na celé referenční období, a pro účely sledování používá roční hodnoty,
ii)
obsahuje popis opatření zaměřených na dosažení těchto cílů,
iii)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 7
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle článku 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 členské státy a Komise vhodným způsobem koordinují činnost s agenturou EASA s cílem zajistit řádné zohlednění těchto aspektů:
a)
bezpečnostní aspekty systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů pro celou Unii v oblasti bezpečnosti, jakož i předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s prováděním Evropského programu bezpečnosti letectví.
Článek 8
Délka referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Druhé referenční období zahrnuje kalendářní roky 2015 až 2019 včetně. Následná referenční období trvají pět kalendářních let, není-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje na výkonnostní cíle pro celou Unii a na plány výkonnosti a výkonnostní cíle.
Článek 9
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet těchto ukazatelů. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje na základě závazných cílů stanovených pro jednotlivé klíčové ukazatele výkonnosti.
3. V oddílu 1 přílohy 1 jsou stanoveny klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů a ukazatele výkonnosti na úrovni Unie, které byly pro jednotlivé klíčové oblasti výkonnosti vybrány.
4. V oddílu 2 přílohy I jsou stanoveny místní klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení místních cílů a ukazatele výkonnosti na místní úrovni použité pro stanovení výkonnostních cílů. Místní úroveň, tj. úroveň funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úroveň, úroveň oblasti zpoplatnění a úroveň letiště, je popsána v oddílu 2 přílohy I.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů pro celou Unii.
6. Členský stát se může pro účely vlastního sledování výkonnosti a/nebo v rámci plánu výkonnosti rozhodnout, že stanoví ukazatele výkonnosti a související cíle doplňující klíčové oblasti výkonnosti a klíčové ukazatele výkonnosti uvedené v tomto článku a stanovené v oddílu 2 přílohy I. Tyto doplňující ukazatele a cíle musí podporovat dosažení cílů pro celou Unii a dosažení výsledných cílů na místní úrovni. Mohou například zahrnovat a popisovat civilně-vojenský nebo meteorologický rozměr plánu výkonnosti a mohou být doprovázeny vhodným systémem pobídek.
7. S cílem usnadnit provádění a měření (klíčových) ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme agentura EASA po konzultaci s orgánem pro kontrolu výkonnosti přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008, a to před začátkem druhého referenčního období.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 10
Výkonnostní cíle pro celou Unii
1. Komise přijme v souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 výkonnostní cíle pro celou Unii s přihlédnutím k odpovídajícím vstupním údajům od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci bezpečnostních aspektů výkonnosti se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení nebo s jinými příslušnými organizacemi a agenturou EASA.
2. S výhradou čl. 9 odst. 3 Komise cíle pro celou Unii navrhne nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Stanovení cílů pro celou Unii pro klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I začíná s výhradou rozhodnutí Komise třetím rokem druhého referenčního období, a to postupem podle odstavce 1.
4. Spolu s přijetím výkonnostních cílů pro celou Unii určí Komise varovnou prahovou hodnotu či hodnoty, po jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 19.
5. Komise podá k jednotlivým výkonnostním cílům pro celou Unii popis základních předpokladů a důvodů, které vedly k jejich stanovení, např. využití vstupních údajů od manažera struktury vzdušného prostoru a vnitrostátních dozorových orgánů, jiných věcných údajů či prognóz provozu a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
Článek 11
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
Aniž je dotčena šablona stanovená v příloze II, plán výkonnosti může zahrnovat různé oddíly týkající se místní úrovně, tj. úrovně funkčního bloku vzdušného prostoru, vnitrostátní úrovně, úrovně oblasti zpoplatnění a úrovně letiště.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí, aby:
a)
poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům předkládaly své podnikatelské plány;
b)
plán výkonnosti a výkonnostní cíle byly konzultovány se zúčastněnými stranami v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační schůzkou.
3. Plány výkonnosti obsahují zejména:
a)
prognózu provozu vyjádřenou ve výkonových jednotkách pro každý rok referenčního období na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a pro každou oblast zpoplatnění v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru spolu s odůvodněním použitých údajů;
b)
stanovené náklady na letové navigační služby pro každý rok referenčního období a pro každou oblast zpoplatnění v souladu s ustanoveními čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic, včetně investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů, s podrobným vysvětlením jejich relevantnosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM, strategickému plánu sítě a společným projektům uvedeným v čl. 15a odst. 3 nařízení (ES) č. 550/2004. V tomto popisu jsou zdůrazněny přínosy a synergie, jichž bylo dosaženo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami, jež mají být použity pro účely sledování a pobídek;
e)
úvahu o vzájemné závislosti klíčových oblastí výkonnosti, včetně hodnocení dopadu na bezpečnost plánu výkonnosti spolu se zmírňujícími opatřeními nezbytnými k trvalému zajištění bezpečnosti;
f)
popis civilně-vojenského rozměru plánu s charakteristikou výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, příslušné ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající jiným ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
g)
popis a zdůvodnění toho, jak jsou výkonnostní cíle podle písmena d) uvedeny do souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a s výkonností evropské sítě ATM a jak k těmto cílům a výkonnosti přispívají;
h)
identifikaci jednotlivých poskytovatelů letových navigačních služeb a jejich konkrétního příspěvku k plnění cílů, který je z důvodů transparentnosti sledován na nejvhodnější úrovni v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c) bodem ii);
i)
popis mechanismů pobídek, jež mají být uplatněny na příslušné poskytovatele letových navigačních služeb s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
j)
opatření přijatá vnitrostátními dozorovými orgány ke sledování toho, jak je výkonnostních cílů dosahováno;
k)
popis výsledku konzultace se zúčastněnými stranami, včetně otázek vznesených účastníky a opatření, na nichž se dohodli.
4. Plány výkonnosti vycházejí ze šablony stanovené v příloze II, a pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 9 odst. 6, mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru vypracuje výkonnostní plán sítě obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli pro celou Unii a obdobně i s kritérii posuzování stanovenými v příloze IV.
6. Za účelem přípravy výkonnostního plánu sítě manažer struktury vzdušného prostoru:
a)
zajistí konzultaci v souladu s článkem 14 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a
b)
použije šablonu stanovenou v příloze III.
Článek 12
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek, které členské státy uplatňují v rámci svého plánu výkonnosti, splňují tyto obecné zásady:
a)
jsou účinné a přiměřené a v průběhu referenčního období je nelze měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které je známé všem zúčastněným stranám předem, a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
motivují subjekty, které podléhají stanovení cílů, k dosahování vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními uvedenými v článcích 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Sestávají z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti kapacity jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
4. Pobídky týkající se cílů v oblasti životního prostředí jsou finanční povahy a řídí se ustanoveními článku 15 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013. Mohou být doplněny pobídkami jiného charakteru, např. plány nápravných opatření s příslušnými lhůtami a souvisejícími opatřeními, o nichž rozhodly vnitrostátní dozorové orgány s přihlédnutím k místním podmínkám.
5. Členské státy kromě toho mohou na místní úrovni přizpůsobit poplatky za letové navigační služby, jak stanoví článek 16 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 13
První přijetí plánů výkonnosti
Členské státy přijmou na návrh vnitrostátních dozorových orgánů plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a předloží je Komisi nejpozději šest měsíců před začátkem referenčního období.
Článek 14
Posuzování a revize plánů výkonnosti a výkonnostních cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli pro celou Unii a odpovídající příspěvek k výkonnostním cílům pro celou Unii, jakož i kritéria stanovená v příloze IV, přičemž zohledňuje vývoj souvislostí, k němuž mohlo dojít ode dne přijetí cílů pro celou Unii do dne posouzení plánu výkonnosti. Jsou-li cíle stanoveny na místní úrovni bez odkazu na některý cíl výkonnosti pro celou Unii, posouzení vychází z kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho cílů není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, vydá do pěti měsíců od obdržení plánu výkonnosti a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušnému členskému státu či státům doporučení k přijetí revidovaného plánu výkonnosti nebo jeho části a/nebo cíle či cílů. Toto doporučení se vydává po konzultaci s příslušným členským státem či státy a je v něm přesně uvedeno, které části plánu výkonnosti a/nebo který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly.
4. V tomto případě příslušný členský stát či státy přijmou revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a/nebo cíl či cíle, přičemž zohlední stanoviska Komise, přijmou vhodná opatření k dosažení těchto cílů a informují o tom Komisi do čtyř měsíců poté, co jim bylo doporučení oznámeno.
Článek 15
Posuzování revidovaných plánů výkonnosti a výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí každý revidovaný plán výkonnosti nebo jeho část a jeho výkonnostní cíle na základě kritérií stanovených v příloze IV.
2. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a jeho výkonnostní cíle jsou v souladu s cíli pro celou Unii, že k těmto cílům odpovídajícím způsobem přispívají a že jsou v souladu se všemi kritérii stanovenými v příloze IV, informuje o tom příslušný členský stát či státy do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti.
3. Pokud Komise zjistí, že revidovaný plán výkonnosti nebo některá jeho část a některé nebo žádný z jeho výkonnostních cílů stále není v souladu s cíli pro celou Unii a že odpovídajícím způsobem k těmto cílům nepřispívá a/nebo že stále není v souladu s jedním nebo několika kritérii stanovenými v příloze IV, rozhodne do pěti měsíců od obdržení revidovaného plánu výkonnosti nebo některé jeho části a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004, že příslušný členský stát či státy přijmou nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí je na základě kritérií stanovených v příloze IV přesně uvedeno, která část plánu a který cíl či cíle mají být revidovány, a zároveň jsou v něm objasněny důvody, které Komisi k jejímu posouzení vedly. Rozhodnutí může stanovit úroveň výkonnosti, která se u těchto cílů očekává, aby se příslušnému členskému státu či státům umožnilo přijmout vhodná nápravná opatření, a/nebo může obsahovat návrhy těchto nápravných opatření.
5. Do dvou měsíců od rozhodnutí Komise příslušný členský stát či státy sdělí přijatá nápravná opatření Komisi spolu s náležitostmi prokazujícími jejich soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 16
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období v důsledku provedení postupů stanovených v článcích 14 a 15 se použijí se zpětnou platností od prvního dne referenčního období.
Článek 17
Revize cílů
1. V souladu s postupem podle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 může Komise rozhodnout o revizi cílů pro celou Unii a/nebo může na žádost členského státu povolit revizi jednoho nebo několika místních cílů:
a)
pokud na základě své zprávy uvedené v čl. 18 odst. 4 získá přesvědčivý důkaz o tom, že původní údaje, předpoklady a zdůvodnění, které ke stanovení původních cílů vedly, již neplatí;
b)
v důsledku uplatnění varovného mechanismu uvedeného v článku 19 nebo
c)
na základě rozhodnutí Komise přijatého v souladu s čl. 10 odst. 3, pokud jde o klíčový ukazatel výkonnosti stanovený v bodě 4.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I.
2. Následkem revize cílů pro celou Unii může být změna stávajících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě harmonogramu stanoveného v kapitolách II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ MÍRY DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 18
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují provádění plánů výkonnosti. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle splněny, příslušný členský stát či státy stanoví a uplatní opatření určená k nápravě situace a sdělí je Komisi. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
2. Pokud Komise zaznamená na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru významný a trvalý pokles výkonnosti nepříznivě ovlivňující jiné státy, které jsou účastníky jednotného evropského nebe a/nebo celého evropského vzdušného prostoru, může příslušný členský stát či státy požádat, aby stanovily, uplatnily a sdělily Komisi nápravná opatření určená k dosažení cílů uvedených v jejich plánu výkonnosti. Jestliže Komise zjistí, že tato opatření k nápravě situace nedostačují, informuje o tom do pěti měsíců od obdržení těchto opatření a v souladu s postupem stanoveným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 příslušný členský stát či státy a zároveň navrhne jiná nápravná opatření.
3. Komise sleduje provádění výkonnostního plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty. Pokud během referenčního období nejsou cíle plněny, Komise manažera struktury vzdušného prostoru požádá, aby stanovil, uplatnil a sdělil jí nápravná opatření určená k dosažení cílů, jež jsou ve výkonnostním plánu sítě uvedeny. Komise o těchto nápravných opatřeních informuje vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b).
4. Nejpozději do 1. června každého roku a pokaždé, kdy vznikne riziko, že výkonnostních cílů nebude dosaženo, vnitrostátní dozorové orgány nebo subjekty uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) podají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů. Tyto zprávy vycházejí z doporučení, která Komise vypracuje před začátkem referenčního období. Alespoň jednou ročně podá Komise zprávu o dosahování výkonnostních cílů Výboru pro jednotné nebe.
Článek 19
Varovné mechanismy
1. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na úrovni Unie varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, Komise po konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe situaci přezkoumá a do čtyř měsíců navrhne vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů pro celou Unii a v důsledku toho i revizi místních výkonnostních cílů.
2. Je-li v důsledku okolností, které nebylo možno v okamžiku přijetí plánů výkonnosti předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, poskytovatelů letových navigačních služeb a manažera struktury vzdušného prostoru, dosaženo během kalendářního roku na místní úrovni varovné prahové hodnoty či hodnot stanovených v čl. 10 odst. 4, příslušné vnitrostátní dozorové orgány ve spolupráci s Komisí situaci přezkoumají a do čtyř měsíců navrhnou vhodná opatření. Ta mohou zahrnovat revizi místních výkonnostních cílů.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty, které se liší od hodnot v čl. 10 odst. 4, aby zohlednily místní okolnosti a specifika. V tomto případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánu výkonnosti a jsou v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 10 odst. 4. Odchylky musí být podloženy podrobným zdůvodněním. Je-li prahových hodnot dosaženo, použije se postup stanovený v odstavci 1.
4. Pokud si zavedení varovného mechanismu vyžádá revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise tuto revizi usnadní vhodnou úpravou příslušného harmonogramu v souladu s postupem podle kapitoly II a III.
Článek 20
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb a manažer struktury vzdušného prostoru usnadňují inspekce a šetření, včetně prohlídek na místě, které provádí Komise a příslušný vnitrostátní dozorový orgán nebo kvalifikovaný subjekt jednající jménem tohoto orgánu či případně agentura EASA. Aniž jsou dotčeny dozorové pravomoci udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti dokumenty a jiný materiál týkající se zavedení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
pořizovat kopie či výpisy z těchto dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
2. Inspekce a šetření uvedené v odstavci 1 se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém mají být uskutečněny.
3. Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění tohoto nařízení v oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (14).
4. V rámci normalizačních inspekcí agentura EASA sleduje provádění tohoto nařízení členskými státy v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti v souladu s pracovními postupy stanovenými v čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 216/2008.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZOVÁNÍ PLATNOSTI, OVĚŘOVÁNÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETOVÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 21
Shromažďování a potvrzování platnosti údajů pro kontrolu výkonnosti
1. Kromě údajů, které již Komise shromáždila prostřednictvím jiných nástrojů Unie, jež lze rovněž využít ke kontrole výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi poskytli údaje uvedené v příloze V v souladu s požadavky, jež uvedená příloha stanoví.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo přeorganizovat poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť tak, aby zohlednily místní specifika a stávající způsoby podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů přijmou nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů a doloží existenci postupů pro kontrolu kvality a potvrzování platnosti údajů, schopnost podat vysvětlení v reakci na konkrétní žádosti Komise týkající se kvality údajů a v případě potřeby existenci plánů opatření ke zlepšení kvality údajů. Údaje se poskytují bezplatně, případně v elektronické podobě a ve formátu stanoveném Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných v souladu s odstavcem 1. Pokud údaje ke kontrole výkonnosti nelze náležitě použít, může Komise ve spolupráci s členskými státy, a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány přijmout vhodná opatření k posouzení a zlepšení kvality těchto údajů.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Jestliže údaje organizaci Eurocontrol dosud předloženy nebyly, Komise a organizace Eurocontrol přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby tyto údaje byly zpřístupněny Komisi v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 3.
6. Jsou-li stanoveny zásadní nové požadavky na údaje nebo lze-li očekávat nedostatečnou kvalitu těchto údajů, Komise může provést pilotní studie, které členské státy nebo zúčastněné strany musí dobrovolně dokončit dříve, než se nové požadavky na údaje změnou tohoto nařízení zavedou. Tyto pilotní studie se provádějí proto, aby se posoudila proveditelnost shromažďování příslušných údajů, který vyvažuje přínos dostupnosti údajů, náklady na jejich shromažďování a zátěž respondentů.
Článek 22
Šíření informací
1. Komise šíří informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (15), a zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné, zejména elektronickými prostředky. Za tímto účelem Komise přijme rozhodnutí o politice v oblasti nakládání s údaji shromážděnými pro účely výkonnosti podle článku 21, jejich ochrany, důvěrnosti a šíření a o souvisejících právech duševního vlastnictví.
3. Zprávy Komise uvedené v čl. 18 odst. 4 jsou veřejně přístupné a odkaz na ně se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout, aby příslušným stranám byly pravidelně poskytovány obecné informace, zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle pro celou Unii uvedené v článku 10 a odkaz na přijaté plány výkonnosti podle kapitoly III jsou veřejně přístupné a zveřejňují se v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Samostatný přístup ke konkrétním informacím, např. potvrzeným údajům a statistikám, je umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Výjimky
Bylo-li v souladu s postupy stanovenými v článku 3 prováděcího nařízení (EU) č. 391/2013 zjištěno, že se na některé nebo na všechny letištní a přibližovací služby a/nebo služby CNS, MET a AIS některého členského státu vztahují tržní podmínky a že tento členský stát se podle uvedeného nařízení rozhodl nevypočítat u těchto služeb stanovené náklady, nevypočítat a nestanovit poplatky za letištní a přibližovací služby a neuplatnit na žádné z výše uvedených služeb finanční pobídky, pak se na tyto služby nevztahují cíle v oblasti efektivity nákladů.
Článek 24
Odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí přijatá v souladu s tímto nařízením byla řádně objasněna a podléhala účinnému přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 25
Přezkum systému
Komise do konce každého referenčního období systém sledování výkonnosti přezkoumá, a zejména analyzuje jeho dopad, účinnost a oblast působnosti, přičemž zohlední výsledky činnosti, kterou v této oblasti provádí organizace ICAO.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 677/2011
Nařízení (EU) č. 677/2011 se mění takto:
1)
28. bod odůvodnění se zrušuje.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v článku 8 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (16).
3)
V článku 5 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Strategický plán sítě je pravidelně aktualizován, a to alespoň dvanáct měsíců před začátkem každého referenčního období.“
4)
V článku 20 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě, operačního plánu sítě a výkonnostního plánu sítě uvedeného v čl. 6 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.“
5)
Příloha IV se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA IV
ŠABLONA STRATEGICKÉHO PLÁNU SÍTĚ
Strategický plán sítě je založen na této struktuře:
1. ÚVOD
1.1
Oblast působnosti strategického plánu sítě (zeměpisná a časová)
1.2
Příprava plánu a postup ověření platnosti
2. OBECNÉ SOUVISLOSTI A POŽADAVKY
2.1
Popis aktuální a plánované situace sítě, včetně navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), uspořádání toku letového provozu (ATFM), letišť a omezených zdrojů
2.2
Výzvy a příležitosti týkající se časového rámce plánu (včetně prognózy poptávky po provozu a celosvětového vývoje)
2.3
Výkonnostní cíle a obchodní požadavky vyjádřené různými zúčastněnými stranami a výkonnostní cíle pro celou Unii
3. STRATEGICKÁ VIZE
3.1
Popis toho, jak se síť bude strategicky rozvíjet a postupovat, aby úspěšně reagovala na výkonnostní cíle a obchodní požadavky
3.2
Soulad se systémem sledování výkonnosti
3.3
Soulad s evropským hlavním plánem ATM
4. STRATEGICKÉ CÍLE
4.1
Popis strategických cílů sítě:
a)
včetně aspektů spolupráce zúčastněných provozních uživatelů z hlediska úloh a povinností;
b)
s uvedením toho, jak budou strategické cíle reagovat na požadavky;
c)
s popisem toho, jak se bude měřit pokrok při plnění těchto cílů;
d)
s uvedením toho, jak strategické cíle ovlivní odvětví a jiné dotčené oblasti.
5. STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
5.1
Popis krátkodobého / střednědobého plánování:
a)
priority pro každý strategický cíl;
b)
provádění jednotlivých strategických cílů z hlediska potřebného zavádění technologie, vlivu architektury, lidských aspektů, vzniklých nákladů, přínosů, jakož i nezbytného řízení, zdrojů a regulace;
c)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností;
d)
dohodnutá míra zapojení manažera struktury vzdušného prostoru za účelem podpory provádění jednotlivých prvků plánu pro každou jednotlivou funkci.
5.2
Popis dlouhodobého plánování:
a)
záměr dosáhnout jednotlivých strategických cílů z hlediska požadované technologie a odpovídajících aspektů výzkumu a vývoje, vlivu na architekturu, lidských aspektů, obchodních aspektů, potřebného řízení a regulace, jakož i související bezpečnostní a ekonomické zdůvodnění těchto investic;
b)
nezbytná účast provozních uživatelů v jednotlivých prvcích plánu, včetně jejich úloh a povinností.
6. POSOUZENÍ RIZIK
6.1
Popis rizik spojených s prováděním plánu
6.2
Popis procesu sledování (včetně možných odchylek od původních cílů)
7. DOPORUČENÍ
7.1
Určení opatření, která má přijmout Unie a členské státy s cílem podpořit provádění plánu“
Článek 27
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Toto nařízení se použije od druhého referenčního období, stanoveného v článku 8, a během uvedeného období. S ohledem na uplatňování systému sledování výkonnosti platí, že aby bylo možné přijmout cíle pro celou Unii podle čl. 10 odst. 2 před začátkem druhého referenčního období a připravit a přijmout plány výkonnosti v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, čl. 1 odst. 3 a 4, čl. 3 odst. 3 písm. i) a n), články 5 a 6, čl. 9 odst. 3 a 4, článek 26, kapitoly II a III, jakož i přílohy I, II, III, IV a V se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 28
Zrušení
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, článek 26 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1216/2011 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2015, aniž je dotčena povinnost členských států provádět systém sledování výkonnosti během prvního referenčního období, stanoveného v článku 8.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.