KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1313/2014
af 10. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1355/2008 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne indførtes i form af en specifik told pr. virksomhed på mellem 361,4 EUR pr. ton og 531,2 EUR pr. ton af varens nettovægt.
(2)
Disse foranstaltninger blev annulleret af EU-Domstolen den 22. marts 2012 (3), men blev genindført den 18. februar 2013 ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 158/2013 (4).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Den 12. august 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (5) en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (»FENAVAL«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 75 % af den samlede EU-produktion af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter.
(4)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 25. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(6)
Undersøgelsen af fortsat dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt følgende parter om indledningen af udløbsundersøgelsen: ansøgeren, EU-producenterne og deres respektive sammenslutninger, de kendte eksporterende producenter i Kina og i de potentielle referencelande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og deres respektive sammenslutninger, leverandører til EU-producenter og deres respektive sammenslutninger, en EU-forbrugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land. Disse parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører blev det anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde foretages stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev disse parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Da der kun var én gruppe af eksporterende producenter i Kina, som indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, blev det ikke fundet nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår ikke forretningsmæssigt forbundne importører, blev der identificeret 32, som blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Syv af dem gav sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagningen. Ud af dem var der tre, der blev udvalgt til at indgå i stikprøven, men kun to bekræftede inden for fristen deres villighed til at deltage i stikprøveøvelsen.
(11)
På grundlag af ovenstående sendte Kommissionen spørgeskemaer til interesserede parter og til de parter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra fem EU-producenter, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte leverandører til EU-producenterne, én sammenslutning af leverandører til EU-producenterne og én producent i referencelandet.
(12)
To sammenslutninger af importører gav sig til kende som interesserede parter. Fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremsatte også bemærkninger.
(13)
For så vidt angår referencelandsproducenter, blev fire virksomheder udvalgt og indbudt til at indsende de nødvendige oplysninger. Kun én af disse virksomheder indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, og indvilligede i at modtage kontrolbesøg.
(14)
Kommissionen efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade samt Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanien
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanien
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanien
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kina, og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Tyskland
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland
d)
Producent i referencelandet:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Tyrkiet.
1.5. Fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og høringer
(15)
Den 13. oktober 2014 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre antidumpingtold (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger, hvori de gav udtryk for deres synspunkter vedrørende de endelige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Der var tre importører, som anmodede om og blev indrømmet en fælles høring under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende anmodede om og blev indrømmet en høring med Kommissionens tjenestegrene.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90.
(17)
Den pågældende vare fremstilles ved at pille og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup, juice eller vand i forskellige størrelser for at opfylde de specifikke krav på de forskellige markeder.
(18)
Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligt kendt under det kollektive navn »mandariner«. De fleste af disse forskellige typer frugt kan anvendes friske eller til forarbejdning. De minder om hinanden, og tilberedt eller konserveret anses de derfor for at være én og samme vare.
2.2. Samme vare
(19)
EU-producenterne hævdede, at den importerede vare og EU-varen er identiske med følgende begrundelse:
-
Begge varer har de samme eller næsten de samme fysiske egenskaber som f.eks. smag, form, størrelse og konsistens.
-
De sælges gennem de samme eller lignende kanaler, og de konkurrerer hovedsagelig på prisen.
-
Begge varer har samme eller lignende endelige anvendelsesformål.
-
De er let indbyrdes udskiftelige.
-
De tariferes under de samme KN-koder, for så vidt angår toldformål.
(20)
Visse importører hævdede derimod, at den importerede vare er af højere kvalitet, da den indeholder færre brudte segmenter (højst 5 %) og har en bedre smag, et bedre udseende og en bedre struktur end EU-varen. Det blev også hævdet, at den importerede vare afviger med hensyn til lugt fra EU-varen.
(21)
Kommissionen undersøgte disse påstande og konkluderede ud fra de foreliggende data, at EU-erhvervsgrenens påstande, jf. betragtning 19, er korrekte.
(22)
For så vidt angår importørernes påstande, måtte de afvises af følgende grunde:
a)
En række kvalitetsforskelle med hensyn til mængden af brudte segmenter, smag, udseende, lugt og struktur påvirkede ikke de grundlæggende egenskaber ved varen. Den importerede vare er stadig indbyrdes udskiftelig med og tjener samme eller lignende endelige anvendelsesformål som EU-varen. EU-producenterne solgte faktisk deres vare, også med en højere andel af brudte segmenter, i den betragtede periode både til importørerne og til de samme kategorier af brugere/forbrugere (f.eks. supermarkedskæder og industribagerier), som importørerne også leverede til. Desuden bekræftede en supermarkedskæde i Den Europæiske Union også, at den solgte varen med oprindelse i Europa og i Kina under samme varemærke.
b)
Den højeste mængde på 5 % brudte segmenter er ikke et særligt træk udelukkende ved den importerede vare. Faktisk viste undersøgelsen, at EU-producenterne tilbød en bred vifte af kvaliteter med forskellige procentandele af brudte segmenter, herunder kvaliteter, der indeholdt højst 5 % brudte segmenter. Nogle importører købte den vare, som indeholdt højst 5 % brudte segmenter, af EU-producenterne.
(23)
Derfor anses, som i den oprindelige undersøgelse, den importerede vare og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(25)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da der kun var én gruppe af virksomheder, som var samarbejdsvillige. Denne gruppe af virksomheder tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
3.2. Dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode
3.2.1. Referenceland
(26)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(28)
Der blev ikke modtaget bemærkninger vedrørende Tyrkiet som foreslået referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af samme vare i referencelandet.
(29)
Én af de kontaktede tyrkiske eksporterende producenter - Frigo-pak - indsendte en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet inden for fristen og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
3.2.2. Normal værdi
(30)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i Tyrkiet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Denne virksomhed solgte ikke samme vare på hjemmemarkedet, og den normale værdi blev derfor beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G), jf. artikel 2, stk. 6, litra b), og en rimelig fortjenstmargen, jf. artikel 2, stk. 6, litra c). Den SA&G-sats, der blev anvendt, er den SA&G-sats, som denne producent opnåede på sit hjemmemarkedssalg af andre varer på dåse, og som udgjorde 10 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Den fortjenstmargen, der blev anvendt, er den samme som den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, nemlig 6,8 %, hvilket er den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede, før den blev forvoldt skade fra dumpingimporten fra Kina.
3.2.3. Eksportpris
(31)
Den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalg til Unionen foregik direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport fra Kina til Unionen.
3.2.4. Sammenligning
(32)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis.
(33)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, provision og bankgebyrer, som påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.2.5. Dumpingmargen
(34)
Dumpingmargenen blev beregnet ud fra en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(35)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgjorde over 60 %.
(36)
For Kina som helhed fastslog en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige eksportpris for import fra Kina af den pågældende vare, jf. Eurostat, og en vejet gennemsnitlig normal værdi beregnet for referencelandet (behørigt justeret for at afspejle det sandsynlige varesortiment i importen fra Kina med henblik på varesortimentet i forbindelse med den samarbejdsvillige eksporterende producents EU-salg af sammenlignelige varetyper) også betydelig dumping på endnu højere niveauer.
(37)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en europæisk erhvervsorganisation, at den i modsætning til de kinesiske eksporterende producenter og de spanske producenter ikke havde mulighed for at efterprøve de nøjagtige beregninger (dumping og skade), og bad derfor Kommissionen om at fremlægge nærmere oplysninger om dumpingberegningen. Under en høring under overværelse af høringskonsulenten var der tre importører, som også gav udtryk for, at de ville have foretrukket at modtage nærmere oplysninger om dumpingberegningen.
(38)
I den forbindelse bør det bemærkes, at de data, hvorpå Kommissionen baserede sine beregninger, indeholder forretningshemmeligheder og fortrolige oplysninger. Den samarbejdsvillige eksporterende producent, der leverede dataene, har på behørig vis modtaget en specifik fremlæggelse af de nærmere oplysninger om dumping- og skadesberegningen og har ikke fremsat bemærkninger eller anmodninger om præcisering. Kommissionen kan ikke stille disse data til rådighed for andre interesserede parter uden at tilsidesætte deres fortrolige karakter. Kommissionen underrettede imidlertid alle interesserede parter om, hvilken metode den havde anvendt, jf. betragtning 30-36 ovenfor. Høringskonsulenten underrettede på nævnte høring importørerne om muligheden for at anmode ham om at efterprøve Kommissionens beregning, hvis de havde betænkeligheder med hensyn til dens nøjagtighed. De tre importører anmodede imidlertid ikke høringskonsulenten om at gribe ind i den forbindelse.
(39)
Under alle omstændigheder beregnede den europæiske erhvervsorganisation selv en dumpingmargen ved at sammenligne Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Kina med Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Tyrkiet. Ifølge denne erhvervsorganisation tyder en sådan sammenligning på et lavere dumpingniveau på omkring 30 %. I så henseende bør det for det første bemærkes, at i en udløbsundersøgelse er det nøjagtige dumpingniveau af mindre betydning end i forbindelse med en undersøgelse, hvor toldsatsen fastsættes. For det andet byggede Kommissionens beregning, jf. betragtning 30-33 ovenfor, på »rigtige« data for den normale værdi fra den samarbejdsvillige og efterprøvede tyrkiske producent, og sammenligningen med de kinesiske eksportpriser blev foretaget på et detaljeret niveau. Derfor anses de data, hvorpå Kommissionen bygger sin beregning, for meget mere pålidelige og præcise end det skøn, som sammenslutningen fremkommer med i sine bemærkninger til fremlæggelsen.
(40)
Under høringen med høringskonsulenten var der endvidere tre importører, som hævdede, at der ikke fandt dumping sted. De byggede denne påstand på det forhold, at Kommissionen havde konstateret, at den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents gennemsnitlige salgspriser til en række vigtige ikke-EU-markeder lå under de gennemsnitlige salgspriser til EU-markedet. Denne påstand må afvises, da dumping er salg på et givet marked til priser under den normale værdi, ikke til priser, der er lavere end de priser, som blev opnået på andre tredjelandsmarkeder.
3.3. Udviklingen i importen ved ophævelse af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(41)
Ud over konstateringen af forekomsten af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophævedes, og følgende elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i forbindelse med importen fra Kina.
(42)
I en stor del af NUP var der ingen gældende foranstaltninger i EU, da de var blevet annulleret, jf. betragtning 2 ovenfor. I den periode uden foranstaltninger toppede importen i 2011/12 efterfulgt af et fald i resten af den nuværende undersøgelsesperiode. Dette afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne ikke var i kraft.
3.3.2. De kinesiske producenters produktion, hjemmemarkedsforbrug og eksportkapacitet
(43)
For så vidt angår den samlede kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet, modtog Kommissionen ingen oplysninger fra nogen af de kinesiske producenter eller andre interesserede parter. I overensstemmelse grundforordningens artikel 18 drog Kommissionen sine konklusioner ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
(44)
Ifølge den rapport, som blev offentliggjort af Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture (FSA/USDA), som indgik i anmodningen om fornyet undersøgelse, og som også er offentligt tilgængelig (7), voksede mængden af friske mandariner til forarbejdning, dvs. produktion af mandariner på dåse, i Kina med 27 % mellem 2009/10 (520 000 ton) og den nuværende undersøgelsesperiode (660 000 ton). Produktionen af mandariner på dåse fra Kina fulgte en lignende tendens. Ifølge rapporten øgede Kina produktionen af mandariner på dåse fra 347 000 ton i 2009/10 til 440 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge rapporten vurderedes det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af mandariner på dåse til at være på omkring 100 000-150 000 ton i 2013/14. Da en anden offentligt tilgængelig kilde vurderede hjemmemarkedsforbruget til at være på 50 000-100 000 ton (8), forekommer et skønnet hjemmemarkedsforbrug på 100 000 ton at være rimeligt. I betragtning af ovenstående oplysninger vurderes mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport at være på omkring 340 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Andre tilgængelige kilder indeholder let afvigende skøn vedrørende mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport mellem 2009 og 2014 (9). På trods af disse forskelle viser de imidlertid alle, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport var på mindst 300 000 ton pr. indberettet årlig sæson mellem 2009 og 2013. Ingen af kilderne antyder, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport ville blive væsentligt reduceret fremover.
3.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(46)
Selv om importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode var på 19 253 ton, viser importdata fra den oprindelige undersøgelse, der dækker perioden 2002-2007, at kinesiske producenter kan afsætte over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket bekræftes af importdata fra Eurostat for sæson 2011/2012. Desuden viser det høje importniveau i 2011/12, en periode, hvor foranstaltningerne ikke var gældende størstedelen af tiden (dvs. fra den 22. marts 2012), at Unionen er et attraktivt marked for kinesiske producenter med hensyn til priser, og at betydelige mængder kinesisk dumpingimport ville nå EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves.
(47)
Det forhold, at Kina i perioden 2002-2007 (hvor der ikke var indført antidumpingforanstaltninger) eksporterede betydeligt flere mandariner på dåse i gennemsnit pr. sæson (36 % flere) end i perioden 2009-2013 (hvor der blev pålagt told, undtagen mellem 22. marts 2012 og 23. februar 2013), skønt den samlede mængde til eksport fra Kina på verdensplan var lavere i den første periode end i den anden, bekræfter yderligere sandsynligheden for, at de kinesiske producenter vil øge deres eksportmængder til Unionen til det niveau, man oplevede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.3.4. Eksportpriser til tredjelande
(48)
Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige virksomheds gennemsnitlige salgspriser ved eksport til en række vigtige markeder (som f.eks. Japan, Malaysia, Filippinerne, Thailand) lå under de gennemsnitlige salgspriser til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i en situation uden foranstaltninger ville omdirigere i hvert fald en del af eksporten til Unionen.
(49)
Også de kinesiske eksportstatistikker for tilberedte og/eller konserverede citrusfrugter i hermetisk lukket emballage viser, at der er en sandsynlighed for omdirigering af eksport fra Kina til Unionen. Ud fra disse statistikker anslås det, at der blev solgt omkring 20 000 ton af den pågældende vare til eksportmarkeder til gennemsnitspriser, som er lavere end dem i EU, i den nuværende undersøgelsesperiode, selv om der ikke var nogen antidumpingtold på importen fra Kina på disse markeder. I den nuværende undersøgelsesperiode ville denne mængde svare til EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Ud fra størrelsen af det nuværende europæiske marked for mandariner på dåse (samlet EU-forbrug: 44 523 ton) og ifølge oplysninger fra de kinesiske eksportstatistikker ville mængden af den nuværende eksport fra Kina til EU plus den potentielle mængde, som det giver økonomisk mening at omdirigere til Unionen, med andre ord næsten dække hele EU-efterspørgslen efter mandariner på dåse.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. I betragtning af den fortsatte dumping, det forhold, at EU-markedet er et betydeligt marked, som var interessant for de kinesiske eksportører tilbage i tiden, og at produktionskapaciteten i Kina ligger over det samlede EU-forbrug samt de kinesiske producenters påviste vilje og evne til hurtigt at øge eksporten til Unionen, hvis der er et incitament, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. SKADE
4.1. Generelle bemærkninger
(51)
Mandariner høstes om efteråret og om vinteren, og høst- og forarbejdningssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar (for visse sorter februar eller marts) det følgende år. De fleste købs- (f.eks. ikke forretningsmæssigt forbundne importørers) og salgskontrakter forhandles i de første måneder af hver sæson. Praksis i mandarinkonservesindustrien er at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober i et år til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag. Som i den oprindelige undersøgelse benyttede Kommissionen denne praksis i sin analyse.
4.2. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(52)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af fem producenter. Den samlede EU-produktion af samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelserne fra fire individuelle producenter, som blev efterprøvet under et kontrolbesøg på stedet. Produktionen hos den sidste producent, som ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, og hos hvem der ikke blev foretaget et kontrolbesøg på stedet, blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelsen fra denne producent krydstjekket med klagen. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til at være på omkring 28 500 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(53)
Det konkluderes, at ovennævnte EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Åbenbart forbrug på EU-markedet
(54)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra importdata som angivet af Eurostat på Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) niveau og således nøjagtigt sammenfaldende med definitionen af den pågældende vare - og ud fra EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder.
(55)
Det bør bemærkes, at selv om analysen er baseret på sæsoner snarere end kalenderår, afspejler ovennævnte metode ikke nødvendigvis forbruget på industrielt bruger-/forbrugerniveau. I betragtning af det sæsonbetingede udsving i råvarerne (frisk frugt) er det almindelig praksis i sektoren både for importører og EU-producenter at opbygge lagre, når frisk frugt kommer på dåse, og sælge de forarbejdede varer til distributører eller industrielle brugere i løbet af året. Forbruget kan således af og til blive berørt af lageropbygningseffekter.
(56)
På det grundlag udviklede EU-forbruget sig således i den betragtede periode:
Tabel 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Nuværende undersøgelsesperiode
EU-forbrug (ton)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks: 2009/10 = 100
100
109
136
67
(57)
I den betragtede periode lå EU-forbruget af citrusfrugter gennemsnitligt på lidt under 70 000 ton. Importen toppede imidlertid i 2011/12, fulgt af et fald i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udvikling afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne midlertidigt ikke var gældende, jf. betragtning 2. Den toppende import i 2011/12 blev udlignet af et lavere importniveau i den nuværende undersøgelsesperiode og dermed et lavere EU-forbrug.
(58)
En række importører hævdede, at de ikke havde foretaget lageropbygning. De gjorde ligeledes gældende, at siden 6. oktober 2011, hvor generaladvokaten afgav udtalelse i sag C-338/10, havde de allerede været overbevist om, at Domstolen ville annullere foranstaltningerne. De udsatte derfor toldbehandlingen af den pågældende vare, indtil Domstolen havde truffet endelig afgørelse.
(59)
I den forbindelse bør der mindes om, at lageropbygning kan defineres som opbygning og oplagring af en reserveforsyning. De data, som Kommissionen er i besiddelse af, viser, at siden annulleringen af foranstaltningerne den 22. marts 2012 havde der fundet en massiv import sted af den pågældende vare frem til juli 2012, gennemsnitligt på omkring 9 000 ton pr. måned. Derefter og frem til udgangen af NUP faldt det gennemsnitlige importniveau til kun omkring 1 650 ton pr. måned, hvilket var omkring 2 000 ton mindre pr. måned i forhold til gennemsnitsimportniveauet i perioden forud for annulleringen af foranstaltningerne. Kommissionen konkluderede, at for at nå et så betydeligt niveau af månedlig import inden for en relativt kort periode måtte importørerne have opbygget lagre med store mængder af den pågældende vare. Dette blev også bekræftet af visse importører, der indrømmede, at de havde trukket toldbehandlingen, da det gik op for dem, at antidumpingtolden ville blive annulleret. Derfor måtte påstanden om, at importørerne ikke foretog lageropbygning, afvises.
4.4. Import til Unionen fra Kina
(60)
I betragtning af, at der kun var én gruppe af kinesiske eksportører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at denne gruppe tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af den samlede import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, blev det konkluderet, at Eurostats data (Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) kodeniveau om nødvendigt) var de mest nøjagtige og den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs individuelle priser blev ikke desto mindre også undersøgt.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(61)
Mængden af import fra Kina og den tilsvarende markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde (ton)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks: 2009/10 = 100
100
89
126
41
Markedsandel
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2008 fulgte mængden af import fra Kina generelt en nedadgående tendens. Der mindes om, at importen i den oprindelige undersøgelsesperiode (2006/07) udgjorde 56 108 ton.
(63)
Som forklaret ovenfor toppede importen imidlertid i 2011/12. Dette var klart en følge af ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne i marts 2012. Når man ser på den månedlige udvikling i importen fra Kina ud fra Eurostats data, svingede den månedlige import fra Kina ganske rigtigt mellem 2 000 og 6 000 ton, men nåede niveauer på mellem 6 000 og 12 000 ton i perioden marts 2012-juli 2012 (i gennemsnit næsten 9 000 ton pr. måned). I den forbindelse bør det bemærkes, at foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012 og genindført i februar 2013, men registrering blev indført den 29. juni 2012 (10), hvilket havde en afdæmpende virkning på importen.
(64)
I lighed med importmængden fulgte Kinas markedsandel en nedadgående tendens i den betragtede periode og faldt fra 71 % til 43 %. Selv i betragtning af virkningen af det usædvanlige importniveau fra Kina i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode faldt markedsandelen fra omkring 70 % i 2009/10 til et gennemsnit på 55 % i de følgende år.
4.4.2. Pris og prisunderbud
Tabel 3
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig importpris (EUR pr. ton)
677
744
1 068
925
Indeks: 2009/10 = 100
100
110
158
137
(65)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, voksede priserne på importen fra Kina i den betragtede periode med 37 %. Det bør dog bemærkes, at priserne steg betydeligt frem til perioden 2011/12 og derefter faldt i den nuværende undersøgelsesperiode.
(66)
Da den eneste samarbejdsvillige eksportørs importmængde kun tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen fra Kina i den fornyede undersøgelsesperiode, blev forekomsten af prisunderbud undersøgt også for den samlede eksport fra Kina ud fra importstatistikker.
(67)
Til dette formål blev de samarbejdsvillige EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige cif- (omkostninger, forsikring og fragt) priser på importen fra Kina som oplyst af Eurostat. Disse cif-priser blev justeret for at dække omkostninger i forbindelse med fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen.
(68)
På dette grundlag viste sammenligningen, at importen af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode underbød EU-erhvervsgrenens priser med 4,8 %, når beregningerne tager hensyn til virkningen af den gældende antidumpingtold. Underbudsmargenen når imidlertid op på 28 %, hvis importpriserne betragtes uden antidumpingtold.
(69)
Hvis man betragter de importpriser, som den samarbejdsvillige kinesiske eksportør har indberettet, behørigt justeret, kan man konstatere en underbudsmargen på 14 % i den nuværende undersøgelsesperiode, selv når der tages højde for gældende antidumpingtold. Hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden, nåede underbudsmargenen et niveau på 20 %. Det bør bemærkes, at størstedelen af denne eksport i den nuværende undersøgelsesperiode fandt sted, mens foranstaltningerne var annulleret.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(70)
I den betragtede periode tegnede importen fra andre tredjelande sig aldrig for en markedsandel på over 11,2 %. Størstedelen af denne import (mindst 89 % i den betragtede periode) var fra Tyrkiet.
Tabel 4
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks: 2009/10 = 100
100
200
250
117
Markedsandel
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
Undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen omfattede en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(72)
Selv om alle fem EU-producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse, blev én af producenternes spørgeskemabesvarelse ikke anset for at kunne anvendes fuldt ud, da dennes besvarelse ikke blev efterprøvet ved et kontrolbesøg. Analysen tog derfor udgangspunkt i følgende metode.
(73)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet på niveauet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de fire fuldt samarbejdsvillige EU-producenter. I tilfældet med den producent, hvis spørgeskemabesvarelse ikke blev efterprøvet, blev vurderingen baseret på data fra denne producent, som så vidt muligt blev krydstjekket med data i klagen og producentens reviderede regnskaber.
(74)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, lønninger) blev foretaget på niveauet for de fuldt ud samarbejdsvillige fire EU-producenter. Vurderingen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet under et kontrolbesøg.
4.6.1. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Produktion (ton)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks: 2009/10 = 100
100
282
251
243
Produktionskapacitet (ton)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks: 2009/10 = 100
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Produktionen voksede markant i den betragtede periode fra omkring 12 000 ton til næsten 29 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. I sæson 2009/2010 var produktionen lille, eftersom EU-erhvervsgrenen stadig var påvirket af dumpingimporten af kinesiske mandariner på dåse, der blev importeret i den foregående sæson, samt af det forhold, at den havde en lagerbeholdning fra den foregående sæson, hvor antidumpingforanstaltningerne ikke havde været gældende. Produktionen voksede i sæson 2010/11, da den nye import fra Kina blev omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(76)
Eftersom produktionskapaciteten i Unionen ikke ændrede sig i perioden, voksede kapacitetsudnyttelsen tilsvarende. Den lå dog konsekvent under 50 %.
(77)
En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en EU-producent havde indstillet produktionen siden 2012/13, og at denne producent og to andre var i en vanskelig finansiel situation. Af disse grunde hævdedes det, at tallene for produktion og produktionskapacitet/-udnyttelse var kunstigt oppustede.
(78)
I så henseende bør det for det første bemærkes, at de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at alle EU-producenter i EU-erhvervsgrenen har produceret på alle årstider i den betragtede periode. Den første påstand om, at en producent indstillede produktionen i NUP, bør derfor afvises.
(79)
For så vidt angår EU-producenternes påståede vanskelige finansielle situation, var en af EU-producenterne faktisk udsat for en insolvensbehandling i den betragtede periode. Undersøgelsen viste dog, at denne producents produktion voksede betydeligt i hele den betragtede periode, hvorimod kapaciteten forblev uændret. Derfor konkluderedes det, at insolvensbehandlingen ikke havde nogen negativ indvirkning på denne producents produktion. For så vidt angår de to øvrige EU-producenter, blev de udsat for insolvensbehandling, men først efter den betragtede periode. Dette bekræfter den konklusion, jf. betragtning 96-98, at der faktisk forekom fornyet skade, og at EU-erhvervsgrenen fortsat har været i en vanskelig finansiel situation.
4.6.1.2. Salgsmængde og markedsandel i Unionen
Tabel 6
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Salgsmængde (ton)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks: 2009/10 = 100
100
149
135
135
Markedsandel (af EU-forbruget)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder voksede med 35 % i den betragtede periode.
(81)
EU-erhvervsgrenens markedsandel fulgte også en stigende tendens i den betragtede periode. Selv i betragtning af lageropbygningseffekten på EU-forbrugets niveau i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode voksede markedsandelen fra omkring 23 % i begyndelsen af perioden til et gennemsnit på 35 % i de seneste to undersøgte år.
4.6.1.3. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 7
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Beskæftigelse
350
481
484
428
Indeks: 2009/10 = 100
100
137
138
122
Produktivitet (ton pr. ansat)
34
69
61
67
Indeks: 2009/10 = 100
100
205
182
199
(82)
Både beskæftigelsen og produktiviteten øgedes i den betragtede periode og afspejler den samlede vækst i produktion og salgsmængde. Produktivitetsforøgelsen i sæson 2010/11 hang sammen med de højere produktionsmængder, der skyldtes, at antidumpingforanstaltningerne fik fuld virkning i den periode.
(83)
Ovenstående beskæftigelsestal er i fuldtidsækvivalenter, og derfor fremgår antallet af sæsonarbejdspladser ikke i absolutte tal. For at få et bedre billede af omfanget af arbejdspladser bør det bemærkes, at tallet for den nuværende undersøgelsesperiode er på omkring 2 400 sæsonarbejdspladser udtrykt i fuldtidsækvivalenter.
4.6.1.4. Vækst
(84)
EU-erhvervsgrenen formåede at drage fordel af væksten på EU-markedet frem til 2011. Men så snart foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, jf. betragtning 2, og importen fra Kina oversvømmede EU-markedet, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele. Efter at der blev genindført told, var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde sine tabte markedsandele, dog på bekostning af en forværring af den finansielle situation.
4.6.1.5. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(85)
Dumpingen fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode på et betydeligt niveau, jf. punkt 3.2.5 (se betragtning 34 og 35) ovenfor.
(86)
For så vidt angår indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af omfanget af den faktiske dumpingmargen, kan denne indvirkning ikke anses for ubetydelig i betragtning af mængden af dumpingimport fra Kina. Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig er under genrejsning efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår kapacitetsudnyttelse og rentabilitet (i forhold til i den oprindelige undersøgelse).
4.6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
4.6.2.1. Lagerbeholdninger
Tabel 8
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Lagerbeholdninger (ton)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks: 2009/10 = 100
100
146
359
482
(87)
EU-producenterne øgede deres lagerbeholdninger betydeligt i de to sidste sæsoner. Dette afspejler, at produktionen voksede mere end salget i den betragtede periode.
4.6.2.2. Salgspriser i Unionen
Tabel 9
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige enhedssalgspriser (EUR pr. ton)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks: 2009/10 = 100
100
105
125
111
(88)
I den nuværende undersøgelsesperiode lykkedes det EU-erhvervsgrenen at hæve sin EU-salgspris med 11 %. Stigningen var særlig markant frem til 2011/12, men priserne faldt efterfølgende i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette tilskrives det høje importniveau fra Kina, der forekom mellem marts og juli 2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, og at EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af priserne på den pågældende vare fra Kina.
4.6.2.3. Rentabilitet og likviditet
Tabel 10
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Rentabilitet
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet i første omgang betydelig forbedret, nemlig i perioden 2010/11-2011/12. Men i den nuværende undersøgelsesperiode blev EU-erhvervsgrenen tabsgivende igen.
(90)
Forbedringen af rentabiliteten hang nøje sammen med det forhold, at det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sin salgs- og produktionsmængde samt sin salgspris i årene efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne. En tilbagevenden til en tabsgivende situation i den nuværende undersøgelsesperiode skyldes lavere salgspriser som følge af den pludselige tilstrømning af import fra Kina, efter at tolden blev annulleret af EU-Domstolen.
(91)
I den forbindelse skal det bemærkes, at der blev importeret en betydelig mængde kinesiske varer uden antidumpingtold i perioden marts-juli 2012. Desuden konstateredes importen fra Kina at underbyde EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode, især hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden. Dette forårsagede et generelt pristryk, som igen førte til en tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 11
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Likviditet (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeks: 2009/10 = 100
100
254
- 116
- 167
(92)
I den betragtede periode svarede udviklingen i likviditeten i det store og hele til udviklingen i EU-erhvervsgrenens samlede rentabilitet sammenholdt med virkningen af væksten i lagerbeholdninger, navnlig i de sidste to analyserede år.
4.6.2.4. Investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og vækst
Tabel 12
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Investeringer (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks: 2009/10 = 100
100
131
749
75
Investeringsafkast (nettoaktiver)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
I den betragtede periode foretog en del af EU-erhvervsgrenen investeringer til vedligeholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. Investeringsniveauet voksede især i perioden 2011/12, højst sandsynlig styrket af fortjenstniveauet det år og umiddelbart inden. Denne investering blev især foretaget af en EU-producent for at sikre en kilde til forsyning af råmaterialer, som vil supplere de eksisterende, og for at forbedre overholdelsen af miljøbestemmelserne. Investeringsafkastet i den betragtede periode fulgte nøje tendensen i rentabiliteten.
(94)
En del af EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode, men var i sidste ende i stand til at omlægge sin gæld.
4.6.2.5. Lønninger
Tabel 13
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks: 2009/10 = 100
100
93
91
98
(95)
De gennemsnitlige lønniveauer forblev relativt stabile i den betragtede periode, hvorimod enhedsproduktionsomkostningen faldt.
4.7. Konklusion
(96)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forbedredes i den betragtede periode. Indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i slutningen af 2008 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at genrejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og yderligere at udnytte sit potentiale på EU-markedet. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, fremgår tydeligst af forhøjede produktions- og salgsniveauer, og især af fortjenstniveauet.
(97)
Situationen ændrede sig imidlertid i den nuværende undersøgelsesperiode. Foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012, og importen fra Kina voksede betydeligt frem til juni 2012, hvor importen blev genstand for registrering. Importørerne anvendte annulleringen af antidumpingtolden til at opbygge lagre i 2011/2012 og sætte disse varer på EU-markedet til lave priser i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette forårsagede et betydeligt samlet pristryk på EU-markedet, og som følge heraf forværredes erhvervsgrenens finansielle situation igen. Faktisk havde erhvervsgrenen intet andet valg end at sænke sine priser for at fastholde sit salgsniveau. Dette havde imidlertid alvorlige følger for dens finansielle situation.
(98)
Den stadig skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen fremgår bedst af en række negative finansielle indikatorer, nemlig rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse. Denne situation er alt andet end befordrende for nye investeringer og vækst.
(99)
En europæisk sammenslutning af forhandlere satte spørgsmålstegn ved konklusionerne vedrørende skade med den begrundelse, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde, beskæftigelse og salgspriser samt én EU-producents investeringsniveau udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(100)
Denne påstand bør imidlertid afvises. Listen over relevante økonomiske indikatorer, som bør undersøges, er ikke udtømmende, og hverken en eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende vedrørende undersøgelsen af dumpingimportens virkninger på EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Som forklaret i betragtning 98 var de indikatorer, der foreslås af ansøgeren, ikke afgørende for Kommissionens konklusioner vedrørende EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation. Konklusionen om fortsat skade byggede snarere på de negative finansielle indikatorer vedrørende rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
5.1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger af en ophævelse af foranstaltningerne
(101)
Hvis foranstaltningerne ophæves, forventes importmængden at stige og forårsage yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. Dette bygger på følgende elementer.
(102)
Analysen ovenfor, jf. betragtning 44, viser, at selv om eksportmængden fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i slutningen af 2008, fremstiller kinesiske producenter stadig betydelige mængder af den pågældende vare, hvoraf størstedelen er bestemt til eksport.
(103)
For så vidt angår forventede mængder og priser, er det klart, at EU-markedet fortsat er meget attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. For det første er EU-markedet, for så vidt angår mængde, det tredjestørste verdensmarked for kinesiske mandariner på dåse. Desuden viser udviklingen efter annulleringen af foranstaltningerne, at de kinesiske eksportører er i stand til hurtigt at eksportere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, uden at det er nødvendigt at omdirigere salget fra andre markeder. Endelig kan Kina i den forbindelse ud fra importdata fra den oprindelige undersøgelse let eksportere over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket svarer til næsten 90 % af det gennemsnitlige EU-forbrug i den betragtede periode.
(104)
Hvis Kina faktisk øgede sin eksport til EU som følge af en ophævelse af foranstaltningerne, ville der efter al sandsynlighed ske et generelt prisfald på EU-markedet på mellemlang sigt. Dette ville bringe EU-producenterne i en endnu vanskeligere situation, som forklaret nedenfor.
(105)
For det andet viser den kinesiske database (11), for så vidt angår priserne, at Kina tidligere eksporterede betydelige mængder til ikke-EU-lande til priser, der lå under eksportpriserne til EU. I den nuværende undersøgelsesperiode lå de mængder, der eksporteredes til disse ikke-EU-lande, på omkring 20 000 ton, hvilket svarer til 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. På grund af EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til prissætning konkluderes det, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksportører sandsynligvis omdirigere disse mængder til det mere lukrative EU-marked.
(106)
Endvidere har ovennævnte analyse, jf. betragtning 68 og 69, vist, at importen fra Kina på EU-markedet markant underbød EU-producenternes priser i NUP, især når der ses bort fra virkningen af antidumpingtolden. Selv om de kinesiske importpriser voksede i 2011/2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, var deres niveau stadig langt under niveauet for EU's priser ud fra Eurostat-data. På det grundlag var omfanget af prisforskellen i 2011/2012 faktisk sammenligneligt med det i NUP.
(107)
Markedet for tilberedte eller konserverede citrusfrugter er stærkt præget af priskonkurrence, da konkurrencen hovedsagelig finder sted på grundlag af priser. Dette forværres yderligere af, at salget normalt finder sted i forholdsvis store mængder. Hvis billig dumpingimport gøres tilgængelig i betydelige mængder på EU-markedet, ville dette få en direkte indvirkning på det generelle prisniveau på EU-markedet, hvilket ville medføre et generelt pristryk.
(108)
Annulleringen af antidumpingtolden i slutningen af den betragtede periode illustrerer, hvad der ville ske, hvis foranstaltningerne udløb.
(109)
Så snart foranstaltningerne blev annulleret af EU-Domstolen, og indtil importen blev omfattet af registrering, voksede mængden af import fra Kina hurtigt og markant. Den massive tilstedeværelse af denne billige import på EU-markedet tvang EU-producenterne til at sænke deres priser for at fastholde deres position med hensyn til salgs- og produktionsmængde, hvilket førte til en tabsgivende situation.
(110)
Det var resultatet af import uden antidumpingtold i en periode på kun fem måneder. Virkningerne på EU-erhvervsgrenens situation ville naturligvis blive langt alvorligere, hvis foranstaltningerne udløb. Hvis de store mængder lavprisimport gentog sig, ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, efter al sandsynlighed blive forværret. EU-producenterne ville blive udsat for en nedgang i produktions- og salgsmængder og -priser, hvilket ville føre til øget tab. En underbudsberegning ud fra dataene i punkt 4.4.2, jf. betragtning 68 og 69, men uden antidumpingtold, peger på et underbudsniveau på over 20 %.
(111)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at EU-erhvervsgrenen ikke ville lide skade, hvis foranstaltningerne blev ophævet, fordi der ville blive forventet lavere importmængder af den pågældende vare i fremtiden. Denne påstand var baseret på følgende forhold. For det første, at forbruget på hjemmemarkedet af frisk frugt i Kina ville vokse i fremtiden såvel som eksporten af frisk frugt til Rusland. For det andet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse også forventedes at stige. For det tredje, at Eurostats statistikker viser ovenstående, da de har vist lavere import af de pågældende varer siden sæson 2012/13.
(112)
Disse påstande bør dog afvises af følgende grunde:
a)
For det første: Selv om forbruget på det kinesiske hjemmemarked og eksporten af frisk frugt forventes at vokse, forventes den kinesiske produktion også at vokse i et sammenligneligt omfang ud fra de tilgængelige data (12). Det konkluderes derfor, at udbuddet af frisk frugt til den kinesiske konservesindustri i sæson 2013/14 ikke vil blive væsentligt berørt.
b)
For det andet: Det blev i betragtning 44 konkluderet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse ville ligge på omkring 100 000 ton pr. sæson, og der er intet, der tyder på, at dette tal forventes at vokse i fremtiden. Ansøgerne fremlagde heller ikke dokumentation for, at forbruget ville vokse.
c)
For det tredje: Der bør mindes om, at den lavere import af den pågældende vare i sæson 2012/2013 (NUP) med rimelighed kunne forklares ved lageropbygningseffekten som følge af en massiv import, der fandt sted i sæson 2011/12 i de første fem måneder efter annulleringen af foranstaltningerne, jf. betragtning 59.
(113)
Den samme europæiske sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede også, at større mængder frisk frugt på EU-markedet, formentlig på grund af embargoen mod Rusland, ville føre til en sænkning af priserne på denne frugt og således sætte EU-erhvervsgrenen i stand til yderligere at forbedre sin konkurrenceevne.
(114)
En sådan påstand er imidlertid rent spekulativ og blev ikke dokumenteret. Selv om råmaterialepriserne kan falde i fremtiden, anses dette ikke for at være en tilstrækkelig grund til ikke at afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenens situation. Det er faktisk opfattelsen, at der ville forekomme fornyet dumpingimport i betydelige mængder og forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade, hvis foranstaltningerne ikke blev opretholdt. Dette ville i givet fald afskære EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at drage fordel af den positive virkning af en fremtidig nedgang i råvarepriserne. Påstanden blev derfor afvist.
5.2. Konklusion
(115)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed ville føre til fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledning
(116)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og andre parters interesser på den anden side.
(117)
Der mindes om, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være i strid med Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været gældende antidumpingforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger på de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(118)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
6.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(119)
EU-erhvervsgrenen, der består af fem producenter i landdistrikter i Spanien, vandt markedsandele og var i stand til at sætte prisen op på den pågældende vare til et niveau, som gjorde det muligt for virksomheden at nå breakeven eller være rentabel i de perioder i den betragtede periode, hvori foranstaltningerne var gældende. Produktionsmængden og beskæftigelsestallene rettede sig på samme måde. Hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville EU-erhvervsgrenen være i en langt værre situation som beskrevet ovenfor (sandsynlighed for fornyet skade) i form af lavere salgspriser og øget tab, jf. betragtning 110. Nye investeringer med henblik på at konsolidere virksomhederne og forbedre deres konkurrenceevne på markedet for den pågældende vare ville også blive hindret. Opretholdelse af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse og burde bistå den i yderligere at udnytte sit potentiale på et EU-marked underlagt genoprettet konkurrence.
6.3. Importørers, forhandleres og detailhandleres interesser
(120)
Som nævnt i betragtning 10 ovenfor blev der som følge af det åbenbart store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører anvendt stikprøver. Importørerne er hovedsagelig placeret i Tyskland, men også i andre lande som f.eks. - men ikke udelukkende - Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Tjekkiet.
(121)
To virksomheder, der importerede den pågældende vare i den betragtede periode, var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. Disse parters samlede virksomhed, for så vidt angår konserverede citrusfrugter, udgjorde 3,8 % af deres samlede omsætning. Selv om konserverede citrusfrugter ikke er den mest rentable virksomhed for disse importører, ligger det i deres forretningsmæssige beslutning at tilbyde et meget bredt udvalg af varer til bestemte kunder (f.eks. supermarkedskæder) med henblik på at sikre store kontrakter, hvor mindre rentable varer opvejes af salget af andre varer og stordriftsfordele.
(122)
Der var intet, der tydede på, at fortsatte foranstaltninger ville få nogen betydelig negativ indvirkning på de to importørers aktiviteter. De er ikke afhængige af denne vare, hvorimod forsyningskæden tilpassede sig til omkostningerne i forbindelse med antidumpingtolden. Som undersøgelsen viser, lukkede foranstaltningerne endvidere ikke EU-markedet for de kinesiske eksportører, eftersom den pågældende vare blev importeret i betydelige mængder i hele den betragtede periode trods de gældende foranstaltninger.
(123)
En anden importør hævdede, at antidumpingtold har en negativ indvirkning på dennes handelsvirksomhed med konserverede citrusfrugter. I lyset af manglende kontrollerbare data fra denne importør anses de negative virkninger af en fortsættelse af antidumpingforanstaltningerne på disse parter ikke for at være større end de positive virkninger af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(124)
En række parter påpegede en mangel på produktionskapacitet i EU-erhvervsgrenen. Det bør bemærkes, at en ophævelse af tolden kunne føre til en situation, hvor den alternative forsyningskilde ville blive nødt til at lukke sin virksomhed, så importørerne kun havde én forsyningskilde (importen fra Kina). Der mindes imidlertid om, at supermarkedskæder og detailhandlere lægger vægt på at opretholde en forsyningssikkerhed for deres virksomhed. En af dem støttede faktisk en opretholdelse af foranstaltningerne for at have konkurrence og mindst to forsyningskilder. Desuden har EU-erhvervsgrenen, som stadig er langt fra at nå en tilfredsstillende kapacitetsudnyttelse, kapacitet til yderligere at forsyne EU-markedet i en situation med genoprettet konkurrence. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke dækker 100 % af behovet i Unionen kan ikke berettige hverken de kinesiske eksportørers illoyale handelspraksisser eller ophævelsen af foranstaltninger i dette tilfælde.
(125)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en opretholdelse af foranstaltningerne uretmæssigt ville begrænse dens medlemmers normale forretningsgang, da en betydelig del af den var forbundet med handel med den pågældende vare. I den forbindelse bør det bemærkes, at formålet med antidumpingtold er at afhjælpe illoyal handelspraksis, dvs. dumping, og ikke at begrænse forretningsgangen. Der mindes om, at Kommissionen nåede frem til den konklusion, at det stadig var nødvendigt at opretholde foranstaltningen i denne sag.
6.4. Brugernes interesser
(126)
Brugerne var i forbindelse med analysen opdelt i to kategorier: På den ene side husholdninger og på den anden side professionelle/industrielle brugere, der er aktive inden for sektorer som f.eks. fremstilling af drikkevarer, syltetøj eller yoghurt, bagning eller catering.
(127)
Ingen part, der tilhører en af disse kategorier, eller som repræsenterer deres interesser, gav sig til kende eller var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen.
(128)
Én importør hævdede, at antidumpingtolden på den pågældende vare ville være konkurrencebegrænsende og således ikke i EU-forbrugernes interesse. Der blev ikke fremlagt dokumentation til støtte for denne påstand.
(129)
I betragtning af den begrænsede vægt den pågældende vare kan have i budgettet for en gennemsnitshusholdning i Unionen, er der ikke noget bevis for, at en eventuel stigning i forbrugerprisen i forbindelse med opretholdelsen af foranstaltningerne kan opveje den positive virkning af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(130)
Selv om det ikke kan anfægtes, at en opretholdelse af tolden rent abstrakt kan påvirke nogle professionelle/industrielle brugere negativt i form af lavere margener, er der intet bevis for, at omkostninger, der hidrører fra den pågældende vare (i forhold til deres samlede omkostninger), er betydelige. Eventuelle negative virkninger af fortsatte foranstaltninger på denne kategori af brugere ville således ikke være uforholdsmæssige.
6.5. Leverandørernes interesser
(131)
Både individuelle leverandører af frisk frugt til EU-erhvervsgrenen og én sammenslutning af sådanne leverandører erklærede, at foranstaltningerne er i deres interesse og også ville være gavnlige, for så vidt angår nye investeringer og job. Frugt, der sælges til EU-producenter, er en vigtig supplerende indtægtskilde for leverandører, i mangel af hvilken der kan opstå store problemer i landbrugssektoren i de berørte spanske regioner. Det skønnes, at antallet af medlemmer af kooperativer, der ville blive ramt, ville være på over 2 000 alene i regionen Valencia. For så vidt angår de berørte sæsonarbejdspladser, bl.a. i forbindelse med indsamling, transport og oplagring af frugt, vurderes det, at mindst 2 500 ville blive påvirket i regionerne Valencia og Murcia tilsammen.
(132)
Ud fra dataene fra sammenslutningen af spanske leverandører fremgår det, at hvis importen fra Kina overstiger 60 000 ton, hvilket allerede er sket to gange i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, kommer leverandørerne sandsynligvis i den situation, at de ikke vil være i stand til at sælge hele mængden af satsumas bestemt til EU-konservesindustrien.
(133)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at leverandørerne kunne forvente støtte til at afhænde de mængder frugt, som ikke kunne eksporteres på grund af embargoen mod Rusland. Ansøgeren fremlagde imidlertid ingen dokumentation for påstanden om støtte. Endvidere ville en eventuel støtte kun have været tilgængelig i forbindelse med usolgt frugt bestemt til eksport til Rusland, men ikke for frugt, der ikke var blevet solgt til EU-erhvervsgrenen som følge af den skade, der var forårsaget af den pågældende vare efter foranstaltningernes udløb. Påstanden blev derfor afvist.
6.6. Konklusion
(134)
Undersøgelsen har vist, at de eksisterende antidumpingforanstaltninger ikke lukkede EU-markedet for import fra Kina og bidrog til EU-erhvervsgrenens genrejsning. Da denne genrejsningsproces stadig pågår, er opretholdelse af foranstaltningerne i EU-erhvervsgrenens interesse. Hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, ville denne genrejsningsproces gå i stå, fortjenstgivende priser ville være uden for rækkevidde, og EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig store tab. Endvidere ville en supplerende indtægtskilde for medlemmer af en lang række kooperativer og sæsonarbejdere i mange landdistrikter, hvor der kun er få jobalternativer, være truet.
(135)
Ud fra de tilgængelige data synes de gældende foranstaltninger ikke have haft nogen betydelig negativ indvirkning på den økonomiske situation hos de EU-importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. I lyset af de tilgængelige data kan indvirkningen af foranstaltningerne på andre parter, der gav sig til kende, eller på importører, forhandlere, brugere og detailhandlere ikke anses for at være væsentlig heller. En eventuel prisstigning som følge af opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne forekommer ikke at være uforholdsmæssig i forhold til EU-erhvervsgrenens fordel ved fjernelsen af den handelsforvridning, der blev forårsaget af dumpingimporten.
(136)
Ud fra alle de faktorer, der er omhandlet i ovenstående betragtninger, konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
7. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(137)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det findes hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(138)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer konserveret frugt med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(139)
Nogle parter hævdede, at foranstaltninger med et kvantitativt element (en kvoteordning) er at foretrække frem for antidumpingforanstaltninger. Denne påstand må afvises, da foranstaltningernes form ifølge grundforordningen ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse. Denne påstand kan heller ikke anfægte konklusionerne i forbindelse med denne undersøgelse, nemlig at kravene for at opretholde antidumpingforanstaltningerne er opfyldt.
(140)
En virksomhed kan anmode om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin virksomhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(141)
Det udvalg, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069).
2. Den endelige antidumpingtold på de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af de nedenfor anførte virksomheder fastsættes til:
Virksomhed
EUR pr. ton af varens nettovægt
Taric-tillægskode
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget
499,6
A889
Alle andre virksomheder
531,2
A999
Artikel 2
1. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (15), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af stk. 1, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
2. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 3
Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje en ny eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 499,6 EUR pr. ton af varens nettovægt, hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at denne:
a)
ikke eksporterede den vare til Unionen, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, i den nuværende undersøgelsesperiode (1. oktober 2012-30. september 2013) og i den oprindelige undersøgelsesperiode (1. oktober 2006-30. september 2007)
b)
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina, som er omfattet af de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
c)
enten faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.