KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 28. maj 2014
om opstilling af miljøkriterier for tildeling af EU's miljømærke til vandbårne varmeforsyningsanlæg
(meddelt under nummer C(2014) 3452)
(EØS-relevant tekst)
(2014/314/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 66/2010 af 25. november 2009 om EU-miljømærket (1), særlig artikel 8, stk. 2,
efter høring af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til forordning (EF) nr. 66/2010 kan produkter, hvis miljøbelastning er nedbragt gennem hele deres livscyklus, få tildelt EU's miljømærke.
(2)
Forordning (EF) nr. 66/2010 foreskriver, at der fastsættes specifikke miljømærkekriterier for hver produktgruppe.
(3)
Kommissionen har udarbejdet en foreløbig rapport om de tekniske, miljømæssige, økonomiske og juridiske aspekter ved produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«, der typisk anvendes i EU, og offentliggjort den, så der kan fremsættes bemærkninger til den. Den undersøgelse (i det følgende benævnt »undersøgelsen«), som rapporten bygger på, er udarbejdet i et samarbejde med interessenter og berørte parter i EU og tredjelande.
(4)
Resultaterne af undersøgelsen, som præsenteres i den foreløbige rapport, viser, at energiforbruget i brugsfasen udgør størstedelen af de vandbaserede forsyningsanlægs miljøpåvirkning. Af denne årsag bør brugen af energieffektive vandbårne varmeforsyningsanlæg med lave drivhusgasudledninger fremmes, og desuden bør sådanne forsyningsanlæg, der anvender mere miljøvenlige teknologier, og som har vist sig at være sikre for forbrugerne, støttes.
(5)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte EU-miljømærkekriterier for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«.
(6)
Kriterierne og de dertil hørende vurderings- og verifikationskrav bør gælde i fire år fra vedtagelsen af denne afgørelse.
(7)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 16 i forordning (EF) nr. 66/2010 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« omfatter produkter, som bruges til at producere varme som del af et vandbåret centralvarmesystem, hvor det opvarmede vand fordeles ved hjælp af cirkulationspumper og varmeafgivere med henblik på at nå og opretholde indetemperaturen på et ønsket niveau i et lukket rum, f.eks. en bygning, en bolig eller et lokale. Den varmeproducerende enhed producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer og teknologier:
a)
forbrænding af gasformige, flydende eller faste fossile brændsler
b)
forbrænding af gasformig, flydende eller fast biomasse
c)
brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
d)
opsamling af varme fra omgivende luft-, vand- eller jordkilde og/eller overskudsvarme
e)
kraftvarmeproduktion (samtidig produktion af elektricitet og varme)
f)
solenergi (supplerende).
2. De vandbårne varmeforsyningsanlæg må højst levere 400 kW.
3. Anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er omfattet af denne produktgruppe, hvis deres primære funktion er at levere varme til rumopvarmning.
4. Produktgruppen omfatter ikke følgende produkter:
a)
forsyningsanlæg, hvis primære funktion er at levere varmt drikke- eller brugsvand
b)
forsyningsanlæg, til opvarmning og distribution af gasformige varmeoverføringsmedier, f.eks. damp eller luft
c)
kraftvarmeanlæg til rumopvarmning med en maksimal elkapacitet på 50 kW eller derover
d)
anlæg til rumopvarmning, som både leverer indirekte varme via et vandbåret centralvarmesystem og direkte varme via direkte varmeafgivelse i det rum eller lokale, hvor apparatet er installeret.
Artikel 2
I denne afgørelse forstås ved:
1) »varmeforsyningsanlæg«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning
2) »anlæg til rumopvarmning«: et apparat, der
a)
leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem med henblik på at nå og opretholde indetemperaturen på et ønsket niveau i et lukket rum, f.eks. en bygning, en bolig eller et lokale
b)
er udstyret med en eller flere varmeproducerende enheder.
3) »anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et vandbåret anlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder og er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
4) »pakke med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent«: en pakke, der tilbydes slutbrugeren, og som indeholder et eller flere anlæg til rumopvarmning kombineret med en eller flere temperaturstyringer og/eller en eller flere solvarmekomponenter
5) »pakke med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent«: en pakke, der tilbydes slutbrugeren, og som indeholder et eller flere anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kombineret med en eller flere temperaturstyringer og/eller en eller flere solvarmekomponenter
6) »solvarmekomponent«: et rent solvarmeanlæg, en solfanger, en solopvarmet varmtvandsbeholder eller en pumpe i solfangerkredsen, som alle markedsføres enkeltvis
7) »vandbåret centralvarmesystem«: et system, der bruger vand som varmeoverføringsmedie til at distribuere centralt produceret varme til varmegivere til rumopvarmning af bygninger eller dele deraf
8) »varmeproducerende enhed«: den del af et forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer:
a)
forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel
b)
brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
c)
opsamling af varme fra en omgivende luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme
9) »forsyningsanlæg fyret med gasformigt brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med gasformigt brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
10) »forsyningsanlæg fyret med flydende brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
11) »forsyningsanlæg fyret med fast brændsel«: et anlæg til rumopvarmning eller et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med fast brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
12) »kedelanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel og/eller ved brug af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
13) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med gasformigt brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af gasformigt brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
14) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med flydende brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
15) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med fast brændsel«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af fast brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
16) »kedelanlæg til rumopvarmning fyret med fast biomasse«: et kedelanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som anvender forbrændingen af fast biomassebrændsel
17) »elektrisk kedelanlæg til rumopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der producerer varme udelukkende ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
18) »elektrisk kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der producerer varme udelukkende ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer
19) »varmepumpeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af omgivende varme fra en luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme; et varmepumpeanlæg til rumopvarmning kan være udstyret med et eller flere supplerende forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af Joule-effekten i modstandsvarmelegemer eller forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel
20) »varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
21) »brændselsfyret varmepumpeanlæg«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning med én eller flere varmeproducerende enheder, som fyres med gasformigt eller flydende brændsel af fossil oprindelse eller fra biomasse
22) »elektrisk varmepumpeanlæg«: et varmepumpeanlæg med én eller flere varmeproducerende enheder, som drives med elektricitet
23) »kraftvarmeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der på én gang producerer varme og elektricitet i én proces
24) »temperaturstyring«: udstyr, der danner grænseflade mod slutbrugeren for så vidt angår værdier og tidsrum for ønsket indetemperatur, og som sender relevante data om f.eks. faktiske inde- og/eller udetemperaturer til en grænseflade på forsyningsanlægget, f.eks. en CPU, og dermed hjælper med at regulere indetemperaturen
25) »årsvirkningsgrad ved rumopvarmning (ηs)«: forholdet mellem det rumopvarmningsbehov i en udpeget fyringssæson, der leveres af et forsyningsanlæg, og det årlige energiforbrug, der kræves for at opfylde dette behov, udtrykt i %
26) »energieffektivitet ved vandopvarmning (ηwh)«: forholdet mellem nytteenergien i det drikke- eller brugsvand, der leveres af et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, og den energi, der kræves til dets produktion, udtrykt i %
27) »nominel nytteeffekt«: forsyningsanlæggets angivne effekt under rumopvarmning og evt. vandopvarmning ved standarddriftsforhold udtrykt i kW; for varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er standarddriftsforholdene ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt de dimensionerende referencebetingelser, der er anført i Kommissionens forordning (EU) nr. 813/2013 (2)
28) »standarddriftsforhold«: driftsforholdene for forsyningsanlæg under gennemsnitlige klimaforhold til bestemmelse af den nominelle nytteeffekt, årsvirkningsgraden ved rumopvarmning, energieffektiviteten ved vandopvarmning, lydeffektniveauet og emissionerne af nitrogenoxid (NOx), kulmonoxid (CO), organisk gasformigt kulstof (OGC) og partikler
29) »gennemsnitlige klimaforhold«: temperaturforhold, der er kendetegnende for byen Strasbourg
30) »årsemissioner ved rumopvarmning«:
-
for automatisk fyrede kedler til fast brændsel: et vægtet gennemsnit af emissionerne ved henholdsvis nominel nytteeffekt og 30 % af nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for manuelt fyrede kedler til fast brændsel, som kan fungere ved 50 % af nominel nytteeffekt i kontinuerlig drift: et vægtet gennemsnit af emissionerne ved henholdsvis nominel nytteeffekt og 50 % af nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for manuelt fyrede kedler til fast brændsel, der i kontinuerlig drift ikke kan fungere ved 50 % af nominel nytteeffekt eller derunder: emissionerne ved nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
-
for kraftvarmeanlæg til rumopvarmning til fast brændsel: emissionerne ved nominel nytteeffekt, udtrykt i mg/m3
31) »globalt opvarmningspotentiale«: det globale opvarmningspotentiale i henhold til artikel 2, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (3)
32) »Nm3«: normalkubikmeter (ved 101,325 kPa og 273,15 K).
Artikel 3
Kriterierne for tildeling af EU-miljømærket i medfør af denne forordning til produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« som defineret i artikel 1 og de dertil hørende vurderings- og verifikationskrav er anført i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 4
Kriterierne for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg« og de tilknyttede vurderings- og verifikationskrav, der er anført i bilaget, gælder i fire år fra vedtagelsen af denne afgørelse.
Artikel 5
Til administrative formål er kodenummeret for produktgruppen »vandbårne varmeforsyningsanlæg«»045«.
Artikel 6
1. Ansøgninger om tildeling af EU-miljømærket for varmepumper, der leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem og tilhører produktgruppen »varmepumper, der er drevet ved el, gas eller gasabsorption«, kan ved indgivelse efter datoen for vedtagelsen af denne afgørelse enten baseres på kriterierne i Kommissionens beslutning 2007/742/EF (4) eller på kriterierne i nærværende afgørelse. Ansøgninger bedømmes ud fra de kriterier, de bygger på.
2. Når miljømærket tildeles til varmepumper, der leverer varme til et vandbåret centralvarmesystem, på grundlag af kriterierne i beslutning 2007/742/EF, kan det anvendes i 12 måneder efter datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse.
Artikel 7
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. maj 2014.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. května 2014,
kterým se stanoví kritéria pro udělování ekoznačky EU pro teplovodní ohřívače
(oznámeno pod číslem C(2014) 3452)
(Text s významem pro EHP)
(2014/314/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem pro ekoznačku Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že ekoznačku EU lze udělit produktům s omezeným dopadem na životní prostředí během celého jejich životního cyklu.
(2)
Nařízení (ES) č. 66/2010 stanoví, že zvláštní kritéria pro udělování ekoznačky EU mají být stanovena podle skupin produktů.
(3)
Komise vypracovala předběžnou zprávu o technických, environmentálních, hospodářských a právních aspektech skupiny produktů „teplovodní ohřívače“, jež se obvykle používají v Unii, a zveřejnila je, aby bylo možné se k nim vyjádřit. Studie, na níž se tato zpráva zakládá (dále jen „studie“), byla navržena ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z Unie i třetích zemí.
(4)
Výsledky studie, jež byly předloženy v předběžné zprávě, ukázaly, že na celkovém dopadu teplovodních ohřívačů na životní prostředí se nejvýznamněji podílí spotřeba energie ve fázi používání produktu. Proto by mělo být podporováno používání energeticky účinných teplovodních ohřívačů s nízkými emisemi skleníkových plynů a navíc by měly být podpořeny takové ohřívače, které využívají technologie šetrnější k životnímu prostředí a u nichž je prokázána bezpečnost pro spotřebitele.
(5)
Je třeba stanovit kritéria ekoznačky EU pro skupinu produktů „teplovodní ohřívače“.
(6)
Kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování by měly být platné čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
(7)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 16 nařízení (ES) č. 66/2010,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Skupina produktů „teplovodní ohřívače“ zahrnuje produkty, které se používají k výrobě tepla jako součást teplovodního systému ústředního vytápění, v němž je teplá voda distribuována prostřednictvím oběhových čerpadel a tepelných zářičů za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřeného prostoru, například budovy, bytové jednotky nebo místnosti. Zdroje tepla vytváří teplo pomocí jednoho nebo více z následujících postupů a technologií:
a)
spalování plynných, kapalných nebo tuhých fosilních paliv;
b)
spalování plynné, kapalné nebo tuhé biomasy;
c)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
d)
zachycování okolního tepla ze vzduchu, vody nebo ze zdroje pod zemí, a/nebo odpadního tepla;
e)
kogenerace (kombinovaná výroba tepla a elektřiny v jednom procesu);
f)
solární technologie (pomocné).
2. Maximální výstupní výkon teplovodních ohřívačů musí být 400 kW.
3. Kombinované ohřívače jsou do této skupiny produktů zahrnuty za předpokladu, že jejich primární funkcí je vytápět prostory.
4. Z této skupiny produktů jsou vyloučeny tyto produkty:
a)
ohřívače, jejichž primární funkcí je poskytovat teplou pitnou nebo užitkovou vodu;
b)
ohřívače sloužící k ohřevu a distribuci plynných teplonosných látek, jako je pára nebo vzduch;
c)
kogenerační ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů o maximální elektrické kapacitě 50 kW nebo vyšší;
d)
ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, které jsou kombinací nepřímého vytápění, za použití teplovodního systému ústředního vytápění, a přímého vytápění, přímou emisí tepla do místnosti nebo prostoru, kde je spotřebič instalován.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
1)
„ohřívačem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač;
2)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí zařízení, které:
a)
dodává teplo do teplovodního systému ústředního vytápění za účelem dosažení a udržení požadované vnitřní teploty uzavřených prostorů, jako je budova, bytová jednotka nebo místnost, a
b)
je vybaveno jedním či více zdroji tepla;
3)
„kombinovaným ohřívačem“ se rozumí teplovodní ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
4)
„soupravou sestávající z ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů, regulátoru teploty a solárního zařízení“ se rozumí souprava nabízená koncovému uživateli, která sestává z jednoho nebo více ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů kombinovaných s jedním či více regulátory teploty a/nebo jedním či více solárními zařízeními;
5)
„soupravou sestávající z kombinovaného ohřívače, regulátoru teploty a solárního zařízení“ se rozumí souprava nabízená koncovému uživateli, která sestává z jednoho nebo více kombinovaných ohřívačů kombinovaných s jedním či více regulátory teploty a/nebo jedním či více solárními zařízeními;
6)
„solárním zařízením“ se rozumí výhradně solární systém, solární kolektor, solární zásobník teplé vody nebo čerpadlo v kolektorovém okruhu, které jsou uváděny na trh samostatně;
7)
„teplovodním systémem ústředního vytápění“ se rozumí systém využívající vodu jako teplonosnou látku přenášející centrálně vyráběné teplo do tepelných zářičů určených k vytápění budov nebo jejich částí;
8)
„zdrojem tepla“ se rozumí ta část ohřívače, která vyrábí teplo za využití jednoho nebo více z následujících procesů:
a)
spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
b)
využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
c)
zachycování tepla okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo zemního zdroje a/nebo odpadního tepla;
9)
„plynovým ohřívačem“ se rozumí ohřívač k vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na plynná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
10)
„ohřívačem na kapalná paliva“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na kapalné palivo fosilního původu nebo z biomasy;
11)
„ohřívačem na tuhá paliva“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů nebo kombinovaný ohřívač vybavený jedním nebo více zdroji tepla na tuhé palivo fosilního původu nebo z biomasy;
12)
„kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo za využití spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy a/nebo Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
13)
„plynovým kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují plynná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
14)
„kotlovým ohřívačem na kapalná paliva pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují kapalná paliva fosilního původu nebo z biomasy;
15)
„kotlovým ohřívačem na tuhá paliva pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují tuhá paliva fosilního původu nebo z biomasy;
16)
„kotlovým ohřívačem na tuhou biomasu pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů vybavený jedním nebo více zdroji tepla, které spalují tuhá paliva z biomasy;
17)
„elektrickým kotlovým ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí kotlový ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
18)
„elektrickým kotlovým kombinovaným ohřívačem“ se rozumí kotlový kombinovaný ohřívač, který vyrábí teplo pouze za využití Jouleova jevu v prvcích elektrického odporového ohřevu;
19)
„ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který k výrobě tepla využívá teplo okolního prostředí ze vzdušného, vodního nebo podzemního zdroje a/nebo odpadní teplo; ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem může být vybaven jedním nebo více doplňkovými ohřívači využívajícími Jouleův jev v prvcích elektrického odporového ohřevu nebo spalování fosilních paliv a/nebo paliv z biomasy;
20)
„kombinovaným ohřívačem s tepelným čerpadlem“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem, který je navržen tak, aby rovněž vyráběl teplo pro dodávku teplé pitné nebo užitkové vody o dané teplotě, v daném množství a průtoku ve stanoveném časovém období, a který je připojen k vnějšímu přívodu pitné nebo užitkové vody;
21)
„ohřívačem s tepelným čerpadlem na palivový pohon“ se rozumí ohřívač s tepelným čerpadlem vybavený jedním nebo více zdroji tepla využívajícími plynné nebo kapalné palivo fosilního původu nebo z biomasy;
22)
„ohřívačem s tepelným čerpadlem na elektrický pohon“ se rozumí ohřívač s tepelným čerpadlem vybavený jedním nebo více zdroji tepla využívajícími elektřinu;
23)
„kogeneračním ohřívačem pro vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí ohřívač pro vytápění vnitřních prostorů, který během jediného procesu zároveň vyrábí teplo a elektřinu;
24)
„regulátorem teploty“ se rozumí zařízení, které funguje jako rozhraní vůči koncovému uživateli, pokud jde o hodnoty a nastavení požadované vnitřní teploty, a předává relevantní údaje, např. aktuální teplotu vnitřních a/nebo vnějších prostor, rozhraní ohřívače, např. centrální řídící jednotce, čímž pomáhá regulovat vnitřní teplotu;
25)
„sezonní energetickou účinností vytápění vnitřních prostorů“ (ηs) se rozumí poměr mezi potřebou tepla pro vytápění v určeném otopném období, zajišťovaného ohřívačem, a roční spotřebou energie potřebné k uspokojení této potřeby, vyjádřený v procentech;
26)
„energetickou účinností ohřevu vody“ (ηwh) se rozumí poměr mezi užitečnou energií v pitné či užitkové vodě dodávanou kombinovaným ohřívačem a energií potřebnou pro její výrobu, vyjádřený v procentech;
27)
„jmenovitým tepelným výkonem“ se rozumí deklarovaný tepelný výkon ohřívače během procesu vytápění, popřípadě i ohřevu vody za standardních jmenovitých podmínek, vyjádřený v kW; u ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů s tepelným čerpadlem a kombinovaných ohřívačů s tepelným čerpadlem jsou standardními jmenovitými podmínkami pro stanovení jmenovitého tepelného výkonu referenční návrhové podmínky stanovené v nařízení Komise (EU) č. 813/2013 (2);
28)
„standardními jmenovitými podmínkami“ se rozumí provozní podmínky ohřívačů za průměrných klimatických podmínek využívané při stanovení jmenovitého tepelného výkonu, sezónní energetické účinnosti vytápění vnitřních prostorů, energetické účinnosti ohřevu vody, hladiny akustického výkonu, emisí oxidu dusíku (NOx), emisí oxidu uhelnatého (CO), emisí plynného organického uhlíku (OGC) a emisí částic;
29)
„průměrnými klimatickými podmínkami“ se rozumí teplotní podmínky typické pro město Štrasburk;
30)
„sezonními emisemi vytápění vnitřních prostorů“ se rozumí:
-
u kotlů na tuhá paliva se samočinnou dodávkou vážený průměr emisí při jmenovitém tepelném výkonu a emisí při 30 % jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřený v mg/m3,
-
u kotlů na tuhá paliva s ruční dodávkou, které lze provozovat při 50 % jmenovitém tepelném výkonu v režimu nepřetržitého provozu, vážený průměr emisí při jmenovitém tepelném výkonu a emisí při 50 % jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřený v mg/m3,
-
u kotlů na tuhá paliva s ruční dodávkou, které nelze provozovat při 50 % nebo nižším jmenovitém tepelném výkonu v režimu nepřetržitého provozu, emise při jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřené v mg/m3,
-
u kogeneračních ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů na tuhá paliva emise při jmenovitém tepelném výkonu, vyjádřené v mg/m3;
31)
„potenciálem globálního oteplování“ se rozumí potenciál globálního oteplování, jak je definován v čl. 2 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (3);
32)
„Nm3“ se rozumí normální metr krychlový (při 101,325 kPa, 273,15 K).
Článek 3
Kritéria pro udělování ekoznačky EU pro produkt spadající do skupiny produktů „teplovodní ohřívače“ definované v článku 1 tohoto rozhodnutí, jakož i související požadavky na posuzování a ověřování jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Kritéria pro skupinu produktů „teplovodní ohřívače“ a související požadavky na posuzování a ověřování stanovené v příloze platí po čtyři roky ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Pro správní účely se skupině produktů „teplovodní ohřívače“ přiděluje číselný kód „045“.
Článek 6
1. Žádosti o udělení ekoznačky EU pro tepelná čerpadla, která poskytují teplo do teplovodního systému ústředního vytápění, spadající do skupiny produktů „tepelná čerpadla na elektrický nebo plynový pohon a tepelná čerpadla absorbující plyn“ předložené do dvou měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí mohou být založeny buď na kritériích stanovených v rozhodnutí Komise 2007/742/ES (4), nebo na kritériích stanovených v tomto rozhodnutí. Žádosti se posuzují v souladu s kritérii, na nichž jsou založeny.
2. Licence na ekoznačku EU udělené tepelným čerpadlům, která poskytují teplo do teplovodního systému ústředního vytápění, v souladu s kritérii stanovenými v rozhodnutí 2007/742/ES se mohou používat po dobu dvanácti měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 28. května 2014.