RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1039/2012
af 29. oktober 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 402/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt den 12. august 2011 (3) som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l. - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer.
(3)
Som anført i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Som allerede omtalt i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told fremsatte en gruppe forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Undersøgelsen af disse anmodninger i forbindelse med den foreløbige undersøgelse ville være for byrdefuld at gennemføre og blev udskudt til den endelige undersøgelse. Det blev derfor besluttet at bevilge en individuel undersøgelse til den gruppe, der havde fremsat anmodningen, dvs. Sira-gruppen. Med hensyn til aktiviteter i Kina består Sira-gruppen af Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parterne fik en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(8)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(9)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den pågældende vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(10)
Efter offentliggørelse af de midlertidige foranstaltninger hævdede en part, at stålradiatorer er ombyttelige med den pågældende vare og samme vare, og anmodede Kommissionen om at analysere og inddrage udviklingen på stålradiatormarkedet for specielt at kunne sammenligne dette med markedet for aluminiumsradiatorer.
(11)
På grundlag af de foreliggende oplysninger fremgår det, at aluminiumsradiatorer har andre tekniske kendetegn, især med hensyn til det grundlæggende råmateriale (stål i det første tilfælde og aluminium i det andet), vægt, termisk træghed og varmeføring. Indsamlede oplysninger pegede endvidere heller ikke på en direkte konkurrence mellem de to, eller på at de er ombyttelige. Endelig fremlagde parten ikke nogen dokumentation til støtte for sine påstande. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(12)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 15 og 23 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
3.1.1. Indledende bemærkninger
(13)
Som omtalt tidligere i ovenstående betragtning 6 besluttede man at give Sira-gruppen en individuel undersøgelse. Med hensyn til gruppens aktiviteter i Kina består Sira-gruppen af Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Sira-gruppen har også anmodet om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
3.1.2. Markedsøkonomisk behandling
(14)
Det skal erindres, at som anført i betragtning 30 til 31 i forordningen om midlertidig told havde ingen af de stikprøveundersøgte parter anmodet om markedsøkonomisk behandling.
(15)
Som omtalt i ovenstående betragtning 13 anmodede Sira-gruppen, som fik tildelt individuel undersøgelse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger, om markedsøkonomisk behandling og indsendte ansøgninger herom for de to virksomheder, der er involveret i produktion og markedsføring af den pågældende vare.
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi for import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6, for de producenter, som blev anset for at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne har et klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt
-
der er ikke overført forvridninger fra det ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(17)
Oplysningerne i ansøgningsskemaerne om markedsøkonomisk behandling fra de to virksomheder, der hører til Sira-gruppen, blev indgående analyseret, og man anmodede om og modtog yderligere oplysninger. På grundlag af resultaterne mente man ikke, at det var nødvendigt at gennemføre et kontrolbesøg hos virksomhederne.
(18)
Det fremgik af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, at Sira-gruppen ikke opfyldte kravene i det første kriterium, p.g.a. statslig indblanding i afgørelser vedrørende det vigtigste råmateriale, nemlig aluminium. Omkostningerne til aluminium udgør ca. 70 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Det fremgik af undersøgelsen, at begge producenter i Sira-gruppen købte det aluminium, som anvendes til produktionen af den pågældende vare, på det kinesiske hjemmemarked. Priserne er baseret på noteringerne for aluminium på den statskontrollerede børs (Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market) (»børsen« eller »SHFE«). Denne børs er en lukket børs for kinesisk registrerede virksomheder og kinesiske borgere, og den kontrolleres af det statslige reguleringsorgan (State Securities Regulatory Commission). En lang række bestemmelser, der styrer børsens funktion, bidrager til en lav volatilitet og trykkede priser på denne børs: Daglige prisudsving er begrænset til 4 % over eller under den fastlagte pris fra den foregående handelsdag, der handles kun i en begrænset periode (indtil den 15. dag i hver måned), terminskontrakter er begrænset til en varighed på op til 12 måneder, og både børsen og mæglerne opkræver handelsgebyrer.
(19)
Hvad angår handler på SHFE kan fysiske leveringer kun ske i et godkendt lager i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan ske globalt. Endvidere er SHFE kun en platform for fysiske udvekslinger (der sælges ingen derivater), og dette betyder, at det kinesiske aluminiumsmarked er fuldstændigt isoleret. Som en følge heraf er der i praksis ikke mulighed for arbitrage med den globale benchmark, London Metals Exchange (»LME«), eller andre markeder og børsen fungerer isoleret fra den øvrige verdens markeder. Derfor kan der ikke ske en udligning mellem disse markeder. Noteringen af aluminiumsprisen på LME var på grundlag af et månedligt gennemsnit 14 % højere end på SHFE i undersøgelsesperioden.
(20)
Staten griber også ind i prisfastsættelsesmekanismerne på SHFE, da staten både er sælger og køber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan China Securities Regulatory Commission (»CSRC«).
(21)
Derudover viste undersøgelsen, at primæraluminium til eksport er underkastet en momssats på 17 %, som ikke refunderes ved eksport, mens momsen for indenlandsk solgt aluminium og færdigvarer refunderes med 13 %. Endvidere er primæraluminium til eksport underlagt en eksportafgift på 17 %. Derfor sælges størstedelen af produktionen af primæraluminium på det kinesiske marked, hvilket skaber et fald i hjemmemarkedsprisen på primæraluminium og er en afgørende omkostningsfordel for producenter af aluminiumsradiatorer i Kina. Den kinesiske stat greb endvidere ind i markedet i undersøgelsesperioden, da staten fjernede importtolden på metaller på 5 % under den finansielle krise.
(22)
En anden forvridning fra den kinesiske stats side sker i form af interventioner på markedet gennem State Reserves Bureau (»SRB«), som udgør en del af National Development Reform Commission (»NDRC«). Ved udgangen af 2008 og i begyndelsen af 2009 startede SRB med opkøb af lagre af primæraluminium fra smelteanlæg. Dette var en vækstpakke, hvis mål var at begrænse virkningerne af den globale finansielle og økonomiske krise, som dæmpede efterspørgslen. Disse statsstøttede køb opsugede de fleste af lagerbeholdningerne på det hjemlige marked i marts og april 2009 og førte til prisstigninger i første halvdel af 2009. SRB solgte primæraluminium i sin rå form tilbage til markedet i begyndelsen af november 2010, da SRB ifølge Bloomberg solgte 96 000 ton ved en auktion (4). Nyhedsagenturet, Xinhua News Agency, berettede om disse foranstaltninger til opbygning af lagre i december 2008 og oplyste, at der var planer om at samle op til 300 000 ton aluminium til priser, som var 10 % højere end markedsprisen, i en foranstaltning, der var udarbejdet for at øge priserne (5). SRB's plan om opbygning af lagre omfattede køb fra en række kinesiske smelteanlæg, omend ca. halvdelen skulle købes af Aluminium Corporation of China Ltd. Endvidere forklarede ministeren med ansvar for NDRC, at andre dele af vækstpakken omfattede en lempelse af eksportkontrol, el-subsidier, nedsatte elpriser og højere lofter for lån. Det oplyses, at pakken havde en øjeblikkelig virkning på priserne. Ovenstående viser, at den kinesiske stat spiller en afgørende rolle ved fastsættelsen af priser for primæraluminium, og at staten intervenerer på markedet.
(23)
At de markante statslige indgreb, der er beskrevet i ovenstående, er klart målrettede, bekræftes bl.a. ved den 12. femårsudviklingsplan for aluminium (2011-15), hvor den kinesiske regering eksplicit bekræfter, at det er hensigten at »tilpasse skatte- og eksportskattelettelser og andre økonomiske løftestænger og at gennemføre en streng kontrol af den samlede ekspansion og eksporten af primærprodukter.« Denne plan er en videreførelse af den politik, som fandtes i den tidligere aluminiumsplan. Endvidere er disse planer blevet gennemført igennem mange år, og som vist i ovenstående var en række gennemførelsesforanstaltninger i kraft i undersøgelsesperioden.
(24)
De mange statsligt indførte forvridninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker priserne på råmaterialer. Herudover nyder producenterne godt af en fordel ved disse forvridninger i den forstand, at de normalt gør deres indkøb på det kinesiske marked hos lokale leverandører, der bruger kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark. I undersøgelsesperioden lå disse priser ca. 15 % under verdensmarkedspriserne. Teoretisk kan kinesiske virksomheder også købe visse mængder til prisen på markedet på LME, når priserne på det kinesiske marked ligger højere som følge af statslig intervention - mens det modsatte ikke er muligt for ikke-kinesiske operatører.
(25)
En undersøgelse af besvarelserne af spørgeskemaerne, både fra Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd., viste, at de købte varer af primæraluminium til priser knyttet til SHFE-prisen i undersøgelsesperioden, og at deres købspriser havde fulgt SHFE-indekset i et længere tidsrum.
(26)
Herudover viste undersøgelsen, at den ene af de to pågældende virksomheder nød godt af virksomhedsbeskatningsordningen »to år gratis og tre år 50 % rabat«. Den kinesiske stats rabatsystem betyder, at når en virksomhed begynder at få overskud, betaler den ikke virksomhedsskat i to år, og herefter betaler den kun halvdelen i de følgende tre år. En sådan forvridning registreres som negative omkostninger i driftsregnskabet og betyder et øget overskud.
(27)
Under disse omstændigheder har ingen af virksomhederne været i stand til at bevise, at deres forretningsmæssige beslutninger vedrørende køb af råmaterialer ikke er underkastet en markant statslig indgriben, og at omkostningerne ved de vigtigste indkøb gennemgående afspejler markedspriserne. Derfor kunne de ikke påvise, at de opfyldte kriterium 1.
(28)
I betragtning af ovennævnte resultater vedrørende kriterium 1 mente man efter høring af det rådgivende udvalg, at Sira Gruppen ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
I betragtning af ovenstående blev de øvrige kriterier vedrørende markedsøkonomisk behandling, som er fastlagt i artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen ikke analyseret yderligere.
(30)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for gruppen af de pågældende forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina og klageren. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(31)
Efter meddelelsen om den markedsøkonomiske behandling fremsatte Sira Gruppen bemærkninger om de foreslåede konklusioner vedrørende den markedsøkonomiske behandling. Men da Sira Gruppen betegnede sine bemærkninger som fortrolige, behandlede Kommissionen de rejste spørgsmål på bilateralt grundlag i form af en særlig underretningsskrivelse. Bemærkningerne førte ikke til ændringer i konklusionerne vedrørende kriterium 1.
(32)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 30-31 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Disse kriterier blev i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told anført kortfattet og er kun til orientering.
(34)
Begge forbundne eksporterende producenter i Sira Gruppen anmodede om individuel behandling, såfremt markedsøkonomisk behandling ikke kunne indrømmes. Disse anmodninger blev gennemgået. Undersøgelsen viste, at virksomhederne opfyldte alle betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(35)
Sira Gruppen blev derfor indrømmet individuel behandling.
(36)
Den 28. juli 2011 godkendte WTO's Tvistbilæggelsesorgan en rapport fra appelorganet og en panelrapport som ændret ved appelorganets rapport i sagen »European Communities - Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China« (endelige antidumpingforanstaltninger (rapporter)) (6).
(37)
I rapporterne konkluderedes det bl.a., at grundforordningens artikel 9, stk. 5, var uforenelig med artikel 6, stk. 10, artikel 9, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i WTO's antidumpingaftale og artikel XVI:4 i WTO-overenskomsten. I grundforordningens artikel 9, stk. 5, er det fastsat, at individuelle eksporterende producenter fra lande uden markedsøkonomi, som ikke modtager markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), vil blive underlagt en landsdækkende told, medmindre sådanne eksportører kan påvise, at de opfylder betingelserne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5 (Tvistbilæggelsesorganets konklusion vedrørende grundforordningens artikel 9, stk. 5).
(38)
En eksporterende producent i Kina, som mener, at denne forordning bør ændres ud fra de retlige fortolkninger vedrørende artikel 9, stk. 5, som er medtaget i rapporterne, opfordres til at anmode om en fornyet undersøgelse på grundlag af artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1515/2001 af 23. juli 2001 om de foranstaltninger, der kan træffes af Fællesskabet på grundlag af en rapport vedtaget af WTO's Tvistbilæggelsesorgan vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger (7) (WTO-bemyndigelsesforordningen).
(39)
Den relevante EU-institution kan ophæve, ændre eller opretholde de foranstaltninger, der er genstand for fornyet undersøgelse, i overensstemmelse med konklusionerne heraf. Parter, der anmoder om en fornyet undersøgelse, bør være klar over, at hvis konklusionerne vedrørende disse parter kræver en ændring af foranstaltningerne, kan en sådan ændring resultere i en formindskelse eller en forøgelse af foranstaltningernes niveau.
(40)
Ud over ovenstående modtog man ingen bemærkninger vedrørende indrømmelse af individuel behandling, og betragtning 32-34 i forordningen om midlertidig told bekræftes herved.
3.2. Referenceland
(41)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende referencelandet, bekræftes betragtning 35-41 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3. Normal værdi
(42)
Der blev anvendt samme metode til fastlæggelse af den normale værdi for Sira Gruppen som metoden beskrevet i betragtning 42-46 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, bekræftes betragtning 42-46 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.4. Eksportpris
(43)
Sira Gruppens eksportpris blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, fordi eksporten skete til overførselspriser, som man ikke kunne fæste lid til. Eksportpriserne blev derfor beregnet på grundlag af prisen ved videresalg til de første uafhængige kunder på EU-markedet med passende fradrag for omkostninger og fortjeneste for at tilpasse eksportprisen til niveauet ab fabrik. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret med hensyn til alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
(44)
For så vidt angår de eksportører, der indgik i stikprøven, og i mangel af bemærkninger med hensyn til eksportprisen, bekræftes betragtning 47 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.5. Sammenligning
(45)
Der blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen.
(46)
Metal Group Ltd. gjorde indsigelse mod sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen med den begrundelse, at sammenligningen ikke var rimelig på grund af den anvendte sammenligningsmetode, og virksomheden hævdede, at der var forskelle i de fysiske egenskaber.
(47)
Med hensyn til den gennemførte sammenligning foreslog Metal Group en alternativ metode kun baseret på vægt. Denne metode blev afvist, fordi den ikke tager hensyn til andre vigtige områder, som indgår i systemet for sammenligning af varetyper, f.eks. ydeevne, hvilket derfor sikrer en bedre sammenlignelighed.
(48)
Metal Group Ltd.'s påstand om fysiske forskelle omfattede tre forhold og blev fremsat efter, at fristen for fremsætning af bemærkninger var overskredet. Ingen af de tre påstande i den forbindelse var blevet omtalt i besvarelserne af spørgeskemaet (som specifikt anmodede om fremsættelse af sådanne påstande). Endvidere blev disse påstande ikke fremsat under kontrolbesøget, hvilket ville have givet undersøgelsesgruppen mulighed for at undersøge deres gyldighed og omfang.
(49)
Den første påstand vedrørte den type aluminiumslegering, som blev anvendt i produktionen. I den forbindelse hævdede man, at den kinesiske standard for denne legering ikke var den samme som legeringen af samme navn, som anvendt i Unionen. Det er ganske vist klart, at disse legeringer ikke er identiske, men der blev ikke fremlagt nogen dokumentation til bevis for, at der var forskelle med hensyn til omkostninger.
(50)
Den anden påstand vedrørte anvendelsen af en påstået billigere version af pulverbelægning. Heller ikke her blev der fremlagt dokumentation til bevis for denne påstand, og det må fastslås, at denne pulverbelægning udgjorde en så lille procentuel andel af de samlede produktionsomkostninger, at det kun ville have en marginal virkning.
(51)
Den tredje påstand drejede sig om, at virksomheden ikke anvendte en indvendig antirustbeklædning i modsætning til den vare, som produceres i Unionen. Ligesom i de to ovennævnte sager blev der ikke fremlagt dokumentation som bevis for denne påstand.
(52)
I betragtning af ovenstående blev påstanden om forskelle i fysiske egenskaber afvist.
(53)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told.
3.6. Dumpingmargener
(54)
Dumpingmargenen for Sira Gruppen blev beregnet på grundlag af den metode, der er omtalt i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told, og den blev fastsat til 23 %.
(55)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 51-54 i forordningen om midlertidig told.
4. SKADE
4.1. Den samlede EU-produktion
(56)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den samlede EU-produktion, bekræftes betragtning 55-57 i forordningen om midlertidig told.
4.2. EU-forbruget
(57)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes betragtning 58-61 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.3. Import fra det pågældende land
4.3.1. Importpriser og prisunderbud
(58)
Efter meddelelsen om de foreløbige konklusioner hævdede en part, at prisunderbudsmargenen på 6,1 %, som blev konstateret i undersøgelsesperioden, var lav og ikke kunne have givet anledning til væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.
(59)
De kinesiske eksportørers prisunderbudspraksis bør dog ses i lyset af det pres, dette har givet på EU-markedet, og de virkninger, det havde på EU-erhvervsgrenens prisniveau. Undersøgelsen viste, at prispresset som følge af lavprisdumpingimporten ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastsætte priser på et niveau, der kunne dække omkostningerne, og for at opnå en rimelig fortjeneste, især i undersøgelsesperioden.
(60)
Som anført i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told bekræftede undersøgelsen, at importpriserne fra Kina blev dumpet og altid lå under salgspriserne i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. Det konstante prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede, gav mulighed for, at deres salgsvolumen og markedsandel blev øget, især i undersøgelsesperioden. Endvidere konstaterede man, at prisforskellen på visse radiatortyper var betydeligt højere end det gennemsnitlige konstaterede prisunderbud. Den negative virkning af det konstaterede prisunderbud på EU-markedet og for EU-erhvervsgrenen kan ikke undervurderes. Denne påstand blev derfor afvist.
(61)
Denne samme part gentog, at de kinesiske radiatorer var af en dårligere kvalitet sammenlignet med radiatorer produceret i Unionen, og at de derfor ikke kunne forårsage skade for EU-erhvervsgrenen.
(62)
Denne påstand var imidlertid ikke underbygget, og undersøgelsen viste ikke noget, som kunne støtte denne påstand. Som anført i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told viste undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer produceret i og eksporteret fra Kina og de aluminiumsradiatorer, som produceres og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er endvidere også helt ombyttelige og ser ens ud, især i offentlighedens øjne. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(63)
Det skal bemærkes, at prisunderbuddet og skadestærskelen fastlægges på grundlag af en detaljeret sammenligning af kinesiske varetyper og EU-varetyper. Der tages derfor hensyn til enhver påstået forskel mellem de forskellige radiatortyper i den detaljerede prissammenligning. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(64)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra det pågældende land, bekræftes betragtning 62-67 i forordningen om midlertidig told.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(65)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende de tidligere bemærkninger, bekræftes betragtning 68-71 i forordningen om midlertidig told.
4.4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes betragtning 72-74 i forordningen om midlertidig told.
4.4.2. Salgsmængde og markedsandel
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, bekræftes betragtning 75 i forordningen om midlertidig told.
4.4.3. Vækst
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende vækst, bekræftes betragtning 76 i forordningen om midlertidig told.
4.4.4. Beskæftigelse
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende beskæftigelse, bekræftes betragtning 77 og 78 i forordningen om midlertidig told.
4.4.5. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende gennemsnitlige enhedspriser i Unionen, bekræftes betragtning 79 og 80 i forordningen om midlertidig told.
4.4.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
(71)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital, bekræftes betragtning 81-83 i forordningen om midlertidig told.
4.4.7. Lagerbeholdninger
(72)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 84 i forordningen om midlertidig told.
4.4.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(73)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om den faktiske dumpingmargens størrelse, bekræftes betragtning 85 i forordningen om midlertidig told.
4.4.9. Konklusion vedrørende skade
(74)
Undersøgelsen bekræftede, at de fleste skadesindikatorer udviste en faldende tendens i den betragtede periode. Betragtning 86-89 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftes derfor.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(75)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 90 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Dumpingimportens virkninger
(76)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes betragtning 91-95 i forordningen om midlertidig told herved.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Import fra tredjelande
(77)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende import fra tredjelande, bekræftes betragtning 96 i forordningen om midlertidig told.
5.3.2. Den økonomiske krise
(78)
En part hævdede, at årsagen til at EU-erhvervsgrenens eventuelt lidte skade var den økonomiske krise, som først og fremmest gjorde sig gældende i bygge- og anlægssektoren og boligsektoren og især i nogle medlemsstater, såsom Spanien og Italien, som denne part anser for at være EU-erhvervsgrenens vigtigste salgsmarkeder.
(79)
Undersøgelsen afslørede imidlertid, at EU-erhvervsgrenen også solgte store mængder radiatorer i andre medlemsstater end Spanien og Italien. Endvidere er markedet for den pågældende vare og samme vare ikke begrænset til bygge- og boligmarkederne i Spanien og Italien. Selv om det ikke kan udelukkes, at den økonomiske krise havde en virkning på EU-markedet, intensiverede tilstedeværelsen af stigende mængder af kinesisk lavprisdumpingimport ikke desto mindre alle de negative virkninger, den økonomiske nedgang kan have haft i den betragtede periode, og hindrede EU-erhvervsgrenen i at kunne udnytte det generelle økonomiske opsving i undersøgelsesperioden. Påstanden blev derfor afvist.
(80)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den økonomiske krise, bekræftes betragtning 97-100 i forordningen om midlertidig told.
5.3.3. Udviklingen i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(81)
Det blev hævdet, at stigningen i aluminiumsprisen, som udgør en stor andel af omkostningerne ved at producere den samme vare, var årsagen til den skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt.
(82)
Dertil kan indvendes, at på et marked, hvor der er rimelig konkurrence, kan priserne fastsættes på et niveau, så de dækker omkostninger og giver mulighed for at opnå en rimelig fortjeneste. Som bekræftet i betragtning 60 i ovenstående underbød de gennemsnitlige importpriser fra Kina hele tiden EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Da omkostningerne steg, kunne EU-erhvervsgrenen ikke øge sine priser tilsvarende i betragtning af det vedvarende pristryk. Derfor blev denne påstand afvist.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, bekræftes betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
(84)
En part hævdede, at niveauet og faldet i EU-erhvervsgrenens eksportsalg havde en stor indflydelse på erhvervsgrenens overordnede økonomiske resultater i den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste dog, at selv om EU-erhvervsgrenens eksportsalg faldt i den betragtede periode, udgjorde denne en vigtig del og stod for 51 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen i undersøgelsesperioden og 27 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden. Som anført i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told gav eksportsalget således EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og kunne derfor ikke anses for at være årsagen til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt i den betragtede periode. Udviklingen og niveauet i EU-erhvervsgrenens eksportsalg har ikke en sådan karakter, at dette kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina. Påstanden blev derfor afvist.
(86)
Den samme part har anmodet om en fremlægning af oplysninger om EU-erhvervsgrenens eksportværdi og også priser, da kun eksportmængden blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told. Disse data kan imidlertid ikke fremlægges, da de anses for at være fortrolige.
(87)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende eksportresultaterne hos EU-producenterne i stikprøven, bekræftes betragtning 104-106 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(88)
En part hævdede, at EU-erhvervsgrenens beslutning om at øge produktionskapaciteten i 2008 kombineret med den vanskelige økonomiske situation, som også fortsatte de følgende år, udgør de vigtigste årsager til faldet i EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse og negative rentabilitet. Derfor hævdede man, at årsagen til skaden var forårsaget af forskellige indenlandske faktorer, såsom den økonomiske krise og EU-erhvervsgrenens forfejlede investeringsbeslutninger.
(89)
Imidlertid foretages der en skadesanalyse under hensyntagen til alle skadesfaktorer samlet set, og kapacitetsudnyttelse og rentabilitet udgør blot to faktorer. Skadesundersøgelsen viste især, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, mens importen fra Kina steg med 77 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg fra 13 % til 24 % i undersøgelsesperioden. Selv i undersøgelsesperioden, da forbruget steg sammenlignet med 2009, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde. Ud over forværringen med hensyn til andre skadesfaktorer var omfanget af EU-erhvervsgrenens lagre, som steg markant i den betragtede periode, endnu et tegn på den vanskelige økonomiske situation, som EU-erhvervsgrenen gennemlevede. Derfor bør den øgede produktionskapacitet i EU-erhvervsgrenen i 2008 analyseres sammen med alle disse andre elementer for at få et samlet billede.
(90)
Selv om den økonomiske krise havde en vis negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation, kan man ikke se bort fra, at den kinesiske lavprisdumpingimport steg markant i den betragtede periode og således forværrede alle de negative virkninger, som den økonomiske nedgang kan have haft i den betragtede periode, og hindrede EU-erhvervsgrenen i at nyde godt af den generelle økonomiske genopretning i undersøgelsesperioden.
(91)
Undersøgelsen viste, at der var en stigning på 9 % i forbruget mellem 2009 og undersøgelsesperioden, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel fortsatte med at falde, og selv med en bedre generel økonomisk situation var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at komme sig, fordi den hele tiden var under pres fra lavprisdumpingimport fra Kina. På grundlag af ovenstående blev påstanden derfor afvist.
(92)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende årsagssammenhæng, bekræftes betragtning 107-110 i forordningen om midlertidig told.
6. UNIONENS INTERESSER
(93)
I denne undersøgelse var der ingen brugere, som samarbejdede, og på trods af indsatsen efter offentliggørelsen af de foreløbige konklusioner var der ingen brugere, der henvendte sig.
(94)
Ud fra de foreliggende oplysninger fremgik det, at de vigtigste indkøbere af aluminiumradiatorer er store byggefirmaer, forhandlere og grossister, som videresælger disse til specialiserede kæder eller detailhandlere med henblik på salg til mindre byggefirmaer eller slutbrugere. En vurdering af den eventuelle virkning af indførelse af endelig told for de pågældende parter viste, at selv med en eventuel prisstigning pr. importeret aluminiumsradiator på 61 %, som er den højeste foreslåede antidumpingtold, synes denne prisstigning at være ret lille, da den pågældende vare normalt indgår i større projekter, hvor prisen kun udgør en lille del af de samlede omkostninger for virksomheden. Selv under hensyntagen til det værst tænkelige scenario synes det, som om den heraf følgende prisstigning let kunne blive opslugt i de følgende trin i salgskæden.
(95)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende Unionens interesser, bekræftes betragtning 111-118 i forordningen om midlertid told.
7. ENDELIGE ANTDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(96)
Det blev hævdet, at den fortjenstmargen, der blev anvendt til at beregne den told, der er nødvendig for at fjerne virkningerne af skadelig dumping, var sat for højt. Man argumenterede, at margenen på 7,4 %, som man nåede frem til i stikprøveundersøgelsen af EU-producenterne i 2008, var usædvanlig og urealistisk. Den økonomiske krise, som ramte markedet de følgende år, gjorde det umuligt at opnå en så høj fortjeneste.
(97)
Det skal bemærkes, at denne fortjenstmargen blev bekræftet under undersøgelserne som den fortjenstmargen, virksomhederne i stikprøveundersøgelsen kunne opnå under normale markedsforhold, nemlig hvis der ikke var en skadelig dumping. Man kan ikke konkludere, at den økonomiske krise ikke havde nogen virkninger på EU-erhvervsgrenens situation, men omfanget af lavprisdumpingimport fra Kina, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, fortsatte med at stige i hele den betragtede periode og pressede EU-erhvervsgrenens priser og markedsandel. Det er derfor klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske nedgang i EU-erhvervsgrenen. Derfor blev denne påstand afvist.
(98)
Det blev også hævdet, at de omkostninger, der opstår efter importen, og som anvendes til beregning af underbuds- og skadesmargenerne (0,2 %, inklusive alle nødvendige omkostninger til varernes overgang til fri omsætning i Unionen, såsom håndteringsomkostninger og toldbehandlingsgebyrer, men eksklusive importtold) var undervurderet. Ifølge denne part bør omkostningerne efter importen omfatte håndteringsomkostninger, toldbehandlingsgebyr og indlandsfragtomkostninger, der skønnes at ligge på 3,5 %. For at kunne beregne underbud og målprisunderbud sammenlignes prisen ved EU-grænsen med prisen hos EU-producenters pris ab fabrik. Prisen ved EU-grænsen skal omfatte alle omkostninger, der er nødvendige for varernes overgang til fri omsætning i Unionen (f.eks. toldbehandlingsgebyr og håndteringsomkostninger), men ikke indenlandsk fragt som hævdet af parten. Derfor blev denne påstand afvist.
(99)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 119-123 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Toldens form og størrelse
(100)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(101)
Der foreslås følgende endelige antidumpingtold:
Land
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargin
Endelig told
Kina
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Gruppen (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Gruppen (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Alle andre virksomheder (landsdækkende dumpingmargen)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(103)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(104)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(105)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(106)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke havde nogen eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(107)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når stikprøver er blevet anvendt.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold
(108)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Gruppen (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Virksomheder anført i bilag I
21,2 %
Alle andre virksomheder
61,4 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 402/2012 om import af aluminiumradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal, efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 21,2 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 29. oktober 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1039/2012
ze dne 29. října 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (EU) č. 402/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 12. srpna 2011 (3) na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l. - dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po poskytnutí základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám („prozatímní poskytnutí informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení, a proto bylo odloženo do konečné fáze. Bylo tedy rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině, která je požadovala, tj. skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („konečné poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly ke konečnému poskytnutí informací vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(9)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(10)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že ocelové radiátory jsou vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem, a požádala Komisi, aby analyzovala a zahrnula trend na trhu s ocelovými radiátory za účelem jeho srovnání zejména s trhem s hliníkovými radiátory.
(11)
Na základě dostupných informací se zdá, že hliníkové radiátory mají odlišné technické vlastnosti, zejména co se týče základní suroviny (ocel v jednom případě a hliník v druhém), hmotnosti, tepelné setrvačnosti a tepelné vodivosti. Kromě toho shromážděné informace nepoukázaly na přímou konkurenci a vzájemnou zaměnitelnost uvedených dvou výrobků. Uvedená strana navíc nepodložila svá tvrzení žádnými důkazy. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(12)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 15. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
3.1.1 Předběžná poznámka
(13)
Jak již bylo uvedeno v 6. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto přiznat individuální zjišťování skupině Sira. Pokud jde o činnost skupiny Sira v ČLR, tato skupina se skládá ze společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. a společnosti Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Skupina Sira rovněž požadovala zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení.
3.1.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(14)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 30. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že žádná ze stran vybraných do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádala.
(15)
Jak je již uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, skupina Sira, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování po uložení prozatímních opatření, požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství za dvě společnosti podílející se na výrobě dotčeného výrobku a jeho uvádění na trh.
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory,
-
ze systému netržního hospodářství se nepřenášejí žádná zkreslení,
-
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Informace poskytnuté dvěma společnostmi náležejícími do skupiny Sira v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly náležitě analyzovány a byly vyžádány a obdrženy další informace. S ohledem na zjištění nebylo považováno za nezbytné provést inspekci na místě v prostorách společností.
(18)
Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství prokázalo, že skupina Sira nesplnila požadavky kritéria 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině - hliníku. Náklady na hliník představují asi 70 % výrobních nákladů dotčeného výrobku. Z šetření vyplynulo, že hliník používaný pro výrobu dotčeného výrobku získávali oba výrobci ve skupině Sira na čínském domácím trhu. Ceny se zakládají na kótaci hliníku na státem kontrolované Šanghajské burze neželezných kovů (dále jen „burza“ nebo „SHFE“). SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v ČLR a čínské občany a je kontrolována státní komisí pro cenné papíry. Některá pravidla, jimiž se fungování burzy řídí, přispívají k nízké volatilitě a nízkým cenám na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího dne obchodování, k obchodování dochází s malou frekvencí (do patnáctého dne každého měsíce), smlouvy futures jsou omezeny na dobu dvanácti měsíců, a transakční poplatky účtují jak burza, tak i makléři.
(19)
Navíc, co se týče transakcí na SHFE, fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho je SHFE platforma pouze pro fyzickou směnu (neprodávají se zde žádné deriváty), což čínský trh s hliníkem zcela izoluje. Arbitráž s celosvětovým srovnávacím kritériem, burzou London Metals Exchange (dále jen „LME“) nebo jinými trhy je v důsledku toho prakticky nemožná a burza funguje v izolaci od ostatních světových trhů. Proto nemůže docházet k vyrovnáváním mezi těmito trhy. Na základě průměrných měsíčních hodnot byla během období šetření kótace cen hliníku na LME o 14 % vyšší než kótace na SHFE.
(20)
Stát rovněž zasahuje do mechanismů tvorby cen na SHFE, jelikož prostřednictvím státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů prodává i nakupuje surový hliník. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(21)
Kromě toho bylo v rámci šetření prokázáno, že na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 %, která je při vývozu nevratná, zatímco DPH z vnitrostátně prodávaného hliníku a z hotových výrobků se vrací ve výši 13 %. Na surový hliník na vývoz se navíc vztahuje vývozní daň ve výši 17 %. Proto se převážná většina výroby surového hliníku prodává na čínském trhu, což způsobuje snižování cen surového hliníku na domácím trhu a poskytuje významnou výhodu, pokud jde o náklady, výrobcům hliníkových radiátorů v ČLR. V průběhu období šetření čínský stát na trhu dále zasahoval, jelikož během finanční krize zrušil 5% dovozní clo na kovy.
(22)
Další zkreslování ze strany čínského státu spočívá v zásazích na trhu prováděných Státním úřadem pro rezervy (SRB), který je součástí Komise pro národní rozvoj a reformy (NDRC). Na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 začal Státní úřad pro rezervy nakupovat zásoby surového hliníku od hutí. Jednalo se o balíček podpůrných opatření zaměřený na omezení účinků celosvětové finanční a hospodářské krize, která snižovala poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil v březnu a dubnu 2009 většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru. Státní úřad pro rezervy prodával surový hliník zpět na trh od začátku listopadu 2010, kdy v dražbě prodal 96 000 tun, jak uvádí Bloomberg (4). Zpravodajská agentura Nová Čína informovala o opatření v oblasti skladování v prosinci 2008, přičemž vysvětlila, že prostřednictvím opatření zaměřeného na udržení cen je plánováno nashromáždit 300 000 tun hliníku za ceny, které jsou o 10 % vyšší než tržní cena (5). Plán Státního úřadu pro rezervy zaměřený na navýšení zásob zahrnoval nákupy od několika čínských hutí, avšak přibližně polovina měla být zakoupena od společnosti Aluminium Corporation of China Ltd. Ministr zodpovědný za Komisi pro národní rozvoj a reformy dále vysvětlil, že k dalším částem balíčku podpůrných opatření patří volnější kontrola vývozu, subvence na elektřinu, snížené ceny elektřiny a zvýšení úvěrových stropů. Balíček měl údajně okamžitý účinek na ceny. Z výše uvedeného vyplývá, že čínský stát má ve stanovování cen surového hliníku hlavní úlohu a že do trhu zasahuje.
(23)
Skutečnost, že výše popsaný státní zásah je jasně cílený, potvrzuje mimo jiné 12. pětiletý plán rozvoje pro hliník (na období 2011-2015), ve kterém čínská vláda výslovně uvádí svůj záměr „upravit daně a slevy z vývozní daně a ostatní ekonomické prostředky a důsledně kontrolovat celkovou částku expanze a vývozu primárních produktů“. Tento plán pokračuje v politice obsažené v předchozím plánu pro hliník. Kromě toho byly tyto plány prováděny po mnoho let a, jak bylo výše prokázáno, některá prováděcí opatření byla v činnosti v průběhu období šetření.
(24)
Uvedená četná státem vyvolaná zkreslení čínských cen surového hliníku proto ovlivňují ceny surovin. Kromě toho výrobcům tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají čínské ceny krátkodobých trhů (nebo SHFE). V průběhu období šetření byly tyto ceny přibližně o 15 % nižší než ceny na světovém trhu. Teoreticky mohou čínské společnosti také nakupovat určitá množství za ceny na LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší, avšak opak není pro jiné než čínské hospodářské subjekty možný.
(25)
Z přezkoumání odpovědí na dotazník od společností Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. i Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. vyplynulo, že uvedené společnosti v období šetření nakupovaly výrobky ze surového hliníku za ceny propojené s cenou na SHFE a že jejich nákupní ceny dlouhodobě sledovaly index SHFE.
(26)
Navíc šetření ukázalo, že jedna ze dvou dotčených společností využívala slevu na dani z příjmu právnických osob označovanou jako „dva bez, tři za polovinu“. Tento systém slev na dani čínského státu znamená, že jakmile společnost začne vytvářet zisk, neplatí po dobu dvou let daň z příjmu právnických osob a poté platí tři roky pouze polovinu. Taková zkreslení se ve výkazu zisků a ztrát zaznamenávají jako záporné náklady, a zvyšují tak ziskovost.
(27)
Za takových okolností žádná ze společností nebyla schopna prokázat, že jejich obchodní rozhodnutí, pokud jde o získávání surovin, nepodléhají zásadním zásahům státu a že náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Z tohoto důvodu nemohly prokázat, že splňují kritérium č. 1.
(28)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně kritéria 1 byl po konzultaci s poradním výborem učiněn závěr, že zacházení jako v tržním hospodářství pro skupinu Sira by mělo být zamítnuto.
(29)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem již ostatní kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebyla dále analyzována.
(30)
Komise dotčené skupině společností ve spojení v ČLR a žadateli oficiálně poskytla výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(31)
Po poskytnutí informací týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství předala skupina Sira připomínky k navrhovaným zjištěním ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Jelikož však skupina Sira označila své připomínky za důvěrné, Komise se zabývala otázkami vznesenými na dvoustranném základě prostřednictvím zvláštního informačního dokumentu. Připomínky nevedly ke změnám zjištění týkajících se kritéria č. 1.
(32)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria byla ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci uvedena v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Oba vyvážející výrobci ve spojení ze skupiny Sira požádali o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Jejich žádosti byly přezkoumány. Šetření prokázalo, že splnili veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(35)
Skupině Sira bylo proto individuální zacházení přiznáno.
(36)
Dne 28. července 2011 přijal orgán WTO pro řešení sporů zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve věci „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (6) (dále jen „zprávy“).
(37)
Ve zprávách bylo mimo jiné shledáno, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení je v rozporu s čl. 6 odst. 10, čl. 9 odst. 2 a čl. 18 odst. 4 antidumpingové dohody WTO a s čl. XVI odst. 4 Dohody o WTO. Ustanovení čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví, že jednotliví vyvážející výrobci v zemích bez tržního hospodářství, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, budou podléhat celostátní celní sazbě, pokud tito vývozci nemohou prokázat, že splňují podmínky pro individuální zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení („zjištění orgánu pro řešení sporů ohledně čl. 9 odst. 5 základního nařízení“).
(38)
Každý vyvážející výrobce v ČLR, který se domnívá, že by toto nařízení mělo být přezkoumáno s ohledem na právní výklad čl. 9 odst. 5 obsažený ve zprávách, se vyzývá, aby požádal o přezkum na základě článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (7) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“).
(39)
S ohledem na zjištění přezkumu může příslušný orgán Unie přezkoumaná opatření zrušit, změnit nebo zachovat. Strany žádající o přezkum by si měly být vědomy, že pokud budou zjištění, která se jich týkají, vyžadovat změnu opatření, může mít taková změna za následek pokles nebo nárůst v úrovni opatření.
(40)
Kromě výše uvedených připomínek nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se přiznání individuálního zacházení a 32. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Srovnatelná země
(41)
Jelikož ohledně srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 35. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Běžná hodnota
(42)
Pro stanovení běžné hodnoty pro skupinu Sira byla použita stejná metodika jako ta, která je popsána v 42. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož ohledně běžné hodnoty nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 42. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Vývozní cena
(43)
Vývozní cena skupiny Sira byla vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jelikož vývoz byl uskutečňován za převodní ceny, které byly považovány za nespolehlivé. Vývozní ceny byly proto vypočteny na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými odpočty nákladů a zisku, které se prováděly za účelem úpravy vývozních cen na úroveň cen ze závodu. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený spolupracujícím dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
(44)
Pokud jde o vývozce zařazené do vzorku, jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Srovnání
(45)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(46)
Společnost Metal Group Ltd. zpochybnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou na základě toho, že srovnání údajně nebylo spravedlivé z důvodu použité srovnávací metodiky, a společnost poukázala na údajné rozdíly ve fyzických vlastnostech.
(47)
Pokud jde o provedené srovnání, společnost Metal Group navrhla alternativní metodu založenou pouze na hmotnosti. Tato metodika byla odmítnuta, jelikož nezohledňuje další důležité parametry zahrnuté v systému pro srovnání druhů výrobku, např. tepelný výkon, které zajišťují lepší srovnatelnost.
(48)
Tvrzení společnosti Metal Group Ltd. o fyzických rozdílech byla tři a byla předložena po uplynutí lhůty k předložení připomínek. Žádná z těchto tří tvrzení v tomto ohledu nebyla zmíněna v odpovědi na dotazník (který k uvedení takových tvrzení výslovně vyzýval). Kromě toho tato tvrzení nebyla učiněna v průběhu inspekce na místě, což by vyšetřovacímu týmu poskytlo příležitost ověřit jejich platnost a rozsah.
(49)
První tvrzení se týkalo typu hliníkové slitiny používané při výrobě. V tomto ohledu bylo tvrzeno, že se čínská norma této slitiny neshoduje se stejně nazývanou slitinou používanou v Unii. Třebaže je zřejmé, že tyto slitiny nejsou totožné, nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly existenci jakýchkoli rozdílů v nákladech.
(50)
Druhé tvrzení se týkalo použití údajně levnější verze prášku pro konečnou úpravu. Opět nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení a je třeba uvést, že tento prášek pro konečnou úpravu představoval tak nízké procento celkových výrobních nákladů, že měl pouze okrajový dopad.
(51)
Třetím tvrzením bylo, že na rozdíl od výrobku vyráběného v EU společnost nenanášela vnitřní antikorozní povlak. Stejně jako v obou výše uvedených případech nebyly předloženy žádné důkazy prokazující toto tvrzení.
(52)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo tvrzení o rozdílech ve fyzických vlastnostech odmítnuto.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Dumpingová rozpětí
(54)
Pokud jde o skupinu Sira, dumpingové rozpětí bylo vypočítáno na základě metodiky uvedené v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a byla stanoveno ve výši 23,0 %.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 51. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Celková výroba v Unii
(56)
Jelikož ohledně celkové výroby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 55. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba v Unii
(57)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 58. až 61. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Ceny dovozu a cenové podbízení
(58)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna strana tvrdila, že rozpětí cenového podbízení ve výši 6,1 % zjištěné během období šetření bylo nízké a nemohlo způsobit výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(59)
Cenové podbízení ze strany čínských vývozců by však mělo být vnímáno ve světle tlaku, který vyvíjelo na trhu Unie, a dopadu, který mělo na úroveň cen výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo, že cenový tlak v důsledku levného dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie neumožnil stanovit ceny na úrovni, která by mu umožnila pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí, zejména během období šetření.
(60)
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření potvrdilo, že dovozní ceny z ČLR byly dumpingové a byly v průběhu posuzovaného období vždy nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Neustálé podbízení prováděné čínskými vývozci umožnilo těmto vývozcům rozšířit svůj objem prodeje a podíl na trhu, zejména v průběhu období šetření. Kromě toho bylo zjištěno, že cenový rozdíl u některých druhů radiátorů byl značně vyšší než zjištěná průměrná úroveň podbízení. Negativní dopad zjištěného podbízení na trh Unie a na výrobní odvětví Unie tudíž nelze podceňovat. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(61)
Tatáž strana zopakovala, že čínské radiátory byly méně kvalitní než radiátory vyráběné v Unii, a že tudíž nemohly výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu.
(62)
Toto tvrzení však nebylo odůvodněno a šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by mohly toto tvrzení podpořit. Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití. Kromě toho jsou také zcela vzájemně zaměnitelné a zejména z pohledu veřejnosti vypadají shodně. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
(63)
Za zmínku stojí, že cenové podbízení a úroveň pro odstranění újmy jsou stanoveny na základě podrobného srovnání čínských a unijních druhů výrobků. Proto jsou veškeré údajné rozdíly mezi různými druhy radiátorů zohledněny v podrobném srovnání cen. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení odmítnuto.
(64)
Jelikož ohledně dovozu z dotčené země nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 62. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(65)
Jelikož ohledně předběžných poznámek nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 68. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 72. až 74. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(67)
Jelikož ohledně vývoje objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 75. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.3 Růst
(68)
Jelikož ohledně růstu nebyly vzneseny připomínky, potvrzuje se 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.4 Zaměstnanost
(69)
Jelikož ohledně zaměstnanosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.5 Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
(70)
Jelikož ohledně průměrných jednotkových cen v Unii a výrobních nákladů nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 79. a 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(71)
Jelikož ohledně ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 81. až 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.7 Stav zásob
(72)
Jelikož ohledně stavu zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(73)
Jelikož ohledně rozsahu skutečného dumpingového rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.9 Závěr ohledně újmy
(74)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný v 86. až 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(75)
Jelikož k 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyly vzneseny žádné připomínky, tento bod odůvodnění se potvrzuje.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(76)
Jelikož ohledně účinku dumpingového dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 91. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Dovoz ze třetích zemí
(77)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Hospodářská krize
(78)
Jedna strana tvrdila, že příčinou případné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla hospodářská krize, které panovala v odvětví stavebnictví a bydlení, obzvláště v některých členských státech, jako je Španělsko a Itálie, které tato strana považovala za hlavní odbytiště pro výrobní odvětví Unie.
(79)
Šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo velké objemy radiátorů v jiných členských státech než ve Španělsku a v Itálii. Kromě toho trh dotčeného výrobku a obdobného výrobku přesahuje španělský a italský trh v oblasti stavebnictví a bydlení. Třebaže nelze vyloučit, že hospodářská krize měla na trh Unie určitý dopad, existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z ČLR zesílila jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnila využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření. Toto tvrzení proto bylo odmítnuto.
(80)
Jelikož ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 97. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(81)
Bylo namítnuto, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, bylo zvýšení ceny hliníku, jež představuje značný podíl nákladů na výrobu obdobného výrobku.
(82)
Nicméně se spíše má za to, že na trhu ovládaném spravedlivou hospodářskou soutěží lze ceny stanovovat na úrovni umožňující pokrýt náklady a dosáhnout přiměřeného ziskového rozpětí. Jak bylo potvrzeno v 60. bodě odůvodnění, průměrné dovozní ceny z ČLR představovaly během posuzovaného období neustálé podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Když náklady vzrostly, výrobní odvětví Unie nemohlo s ohledem na pokračující tlak na ceny odpovídajícím způsobem své ceny zvýšit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně vývoje výrobních nákladů výrobního odvětví v Unii, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(84)
Jedna strana tvrdila, že úroveň a pokles objemu prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie měly výrazný vliv na jeho celkovou hospodářskou výkonnost v průběhu posuzovaného období.
(85)
Šetření však prokázalo, že ačkoli prodej na vývoz výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období poklesl, zůstal i nadále důležitou součástí představující 51 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v EU v období šetření a 27 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Proto, jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej na vývoz umožnil výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, a nebylo jej tedy možno považovat za příčinu podstatné újmy, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie. Vývoj a úroveň prodeje na vývoz výrobního odvětví Unie nemohly narušit příčinnou souvislost mezi újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(86)
Stejná strana požádala o poskytnutí informací o hodnotách, a tedy i cenách vývozu odvětví Unie, jelikož v prozatímním nařízení byly zveřejněny pouze objemy vývozu. Tyto údaje však nelze poskytnout, jelikož jsou považovány za důvěrné.
(87)
Jelikož ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 104. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(88)
Jedna strana tvrdila, že hlavními příčinami poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie a jeho záporné ziskovosti bylo rozhodnutí odvětví Unie zvýšit výrobní kapacitu v roce 2008 v kombinaci s obtížnou hospodářskou situací, která též panovala v následujících letech. Bylo tedy tvrzeno, že újma byla způsobena různými domácími faktory, jako jsou ekonomická krize a špatná investiční rozhodnutí výrobního odvětví Unie.
(89)
Nicméně analýza újmy se posuzuje s ohledem na všechny faktory újmy dohromady, přičemž využití kapacity a ziskovost jsou pouze dva z nich. Šetření újmy zejména prokázalo, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl za posuzované období o 16 %, zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období vzrostl o 77 % a podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl z 13 % na 24 %. Dokonce v průběhu období šetření, kdy se spotřeba ve srovnání s rokem 2009 zvýšila, se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále zmenšoval. Další známkou obtížné hospodářské situace výrobního odvětví Unie, nehledě na zhoršení ostatních faktorů újmy, jsou úrovně zásob výrobního odvětví Unie, které se za posuzované období významně zvýšily. Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie v roce 2008 je proto třeba analyzovat společně se všemi těmito ostatními prvky, abychom si mohli vytvořit celkovou představu.
(90)
Třebaže hospodářská krize měla určitý negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nelze pominout skutečnost, že levný čínský dumpingový dovoz se za posuzované období významně zvýšil, a zesílil tak jakékoliv negativní účinky, které mohl mít hospodářský útlum během posuzovaného období, a výrobnímu odvětví Unie znemožnil využít všeobecného hospodářského oživení během období šetření.
(91)
Šetřením bylo prokázáno, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření došlo k 9% nárůstu spotřeby, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu stále klesal, a že navzdory lepší všeobecné hospodářské situaci nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit, jelikož bylo stále pod tlakem levného dumpingového dovozu z ČLR. Na základě výše uvedených skutečností bylo tedy toto tvrzení odmítnuto.
(92)
Jelikož ohledně příčinných souvislostí nebyly vzneseny další připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(93)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali a navzdory úsilí po zveřejnění prozatímních zjištění se žádný uživatel nepřihlásil.
(94)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že hliníkové radiátory kupují především velké stavební podniky, distributoři a velkoobchody, které je dále prodávají specializovaným řetězcům nebo maloobchodním prodejnám za účelem dalšího prodeje menším stavebním podnikům či konečným uživatelům. Při posouzení možného dopadu uložení konečných cel na dotčené strany bylo zjištěno, že i přes případné zvýšení ceny na dováženou součást hliníkového radiátoru o 61 %, což je nejvyšší navržené antidumpingové clo, se toto zvýšení ceny zdá být poměrně nízké, jelikož dotčený výrobek je obvykle součástí velkých projektů, kde je jeho cena pouze malou částí celkových nákladů podniku. Proto se i při zohlednění nejhoršího možného scénáře zdá, že by nárůst cen mohl být snadno absorbován v řetězci následného prodeje.
(95)
Jelikož ohledně zájmu Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 111. až 118. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(96)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Bylo namítnuto, že rozpětí ve výši 7,4 %, dosažené v roce 2008 výrobci v Unii zařazenými do vzorku, je výjimečné a nerealistické. V důsledku hospodářské krize, jež zasáhla trh v následujících letech, nebylo možné takovéto úrovně zisku dosáhnout.
(97)
Je třeba poznamenat, že toto ziskové rozpětí bylo ověřeno během šetření jako ziskové rozpětí dosažené společnostmi zařazenými do vzorku za normálních tržních podmínek, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu. Nelze učinit závěr, že hospodářská krize neměla žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, avšak objem levného dumpingového dovozu z ČLR za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie se zvyšoval během celého posuzovaného období na úkor cen výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu. Je proto zřejmé, že dumpingový dovoz z ČLR zesílil jakýkoliv vliv hospodářského útlumu na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Bylo také namítnuto, že náklady po dovozu, které se používají k výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (0,2 %, včetně veškerých nákladů nezbytných pro propuštění zboží do volného oběhu v EU, jako jsou náklady na manipulaci a poplatek za celní odbavení, avšak kromě dovozního cla), byly podhodnoceny. Podle této strany by náklady po dovozu měly zahrnovat náklady na manipulaci, poplatek za celní odbavení a vnitrostátní dopravu v odhadované výši 3,5 %. Za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou se cena na hranicích EU porovná s cenou ze závodu výrobců výrobního odvětví Unie. Cena na hranicích EU musí zahrnovat veškeré náklady nezbytné k propuštění zboží do volného oběhu v EU (tj. poplatek za celní odbavení a náklady na manipulaci), nikoli však vnitrostátní dopravu, jak uvedená strana tvrdila. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(99)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 119. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(100)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(101)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečné clo
ČLR
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co., Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.)
23,0 %
14,9 %
14,9 %
Ostatní spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Všechny ostatní společnosti (celostátní dumpingové rozpětí)
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(102)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze využít těchto sazeb a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(103)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(104)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(105)
Všechny žádosti o uplatňování individuální sazby antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(106)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(107)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(108)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6 %
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2 %
B273
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
14,9 %
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
14,9 %
B280
Společnosti uvedené v příloze I
21,2 %
Všechny ostatní společnosti
61,4 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 402/2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že
-
v období šetření (tj. od 1. července 2010 do 30. června 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 21,2 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. října 2012.