RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 721/2013
af 22. juli 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
I april 2011 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig udligningstold«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den endelige forordning, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De endelige foranstaltninger indebar en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra individuelt nævnte eksportører, en told på 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en resttold på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(3)
Der blev indgivet en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af Viraj Profiles Vpl. Ltd., en eksporterende producent i Indien (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om subsidiering, for så vidt angik ansøgeren. Ansøgeren forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig betydeligt, og at disse ændringer var af varig karakter.
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. august 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering for så vidt angik ansøgeren.
1.3. Undersøgelsesperiode
(5)
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
1.4. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen informerede officielt ansøgeren, de indiske myndigheder og Eurofer, der repræsenterede EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse (»EU-erhvervsgrenen«) om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger, som blev fremsat i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(8)
Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse. Den fremsendte også et spørgeskema til de indiske myndigheder.
(9)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra ansøgeren og de indiske myndigheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at undersøge, om der fandt subsidiering sted. Der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(11)
Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(12)
På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af den indiske regering og interesserede parter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
b)
Export Oriented Units Scheme (»EOU«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
c)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning).
(13)
Ordningerne i litra a) og b) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) - lov nr. 22 af 1992 om (udvikling og regulering af) udenrigshandel - der trådte i kraft den 7. august 1992 (udenrigshandelsloven). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Det Foreign Trade Policy-dokument, der er relevant for NUP, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (»FTP 09-14«). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«), der ajourføres regelmæssigt.
(14)
Den under litra c) nævnte eksportkreditordning er baseret på afsnit 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(15)
Ud fra EU-erhvervsgrenens påstand undersøgte Kommissionen desuden, om ansøgeren:
a)
havde fordel af Electricity Duty Exemption Scheme (EDES) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
b)
benyttede de lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
c)
havde fordel af regler om råvarer mod utilstrækkeligt vederlag
d)
havde fordel af incitamenter i forbindelse med kraftproduktion og -distribution
e)
havde fordel af indkøb af billige råvarer fra forretningsmæssigt forbundne offshore-virksomheder.
(16)
Endelig verificerede Kommissionen, om følgende ordninger, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorization Scheme (AAS) (forhåndslicensordning)
stadig ikke anvendes af ansøgeren.
3.2. Resultater
3.2.1. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(17)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, nemlig 0,02 %. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.2. Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder)
(18)
Det blev konkluderet, at ansøgeren havde status af EOU-virksomhed og modtog subsidier under denne ordning i NUP.
(19)
Virksomheden påstod, for så vidt angår denne ordning, at Kommissionen burde afvige fra den metode, som anvendtes til at beregne virksomhedens fordel under EOU-ordningen i den oprindelige undersøgelse. Virksomheden påstod, at visse fordele under EOU-ordningen burde betragtes som en tilladt godtgørelsesordning, jf. bilag II og III til grundforordningen, og at de derfor ikke var udligningsberettigede.
(20)
Det blev dog konstateret, at uanset hvilken beregningsmetode der anvendtes, ville subsidiesatsen i denne ordning ikke overstige 0,22 %, hvilket fører til en samlet subsidiemargen under bagatelgrænsen, og det blev derfor besluttet ikke at analysere denne påstand yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.
3.2.3. Export Credit Scheme (eksportkreditordning)
(21)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.4. Electricity Duty Exemption Scheme (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
(22)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.5. Lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
(23)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.6. Andre ordninger
(24)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren ikke modtog andre fordele i NUP i forbindelse med betingelserne for råvarer og køb af energi, som kunne indebære et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, og som derfor kunne betragtes som subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. EU-erhvervsgrenens påstande under litra c)-e) i betragtning 15 blev derfor fundet irrelevante i forbindelse med denne undersøgelse.
4. UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB
(25)
Det skal erindres, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for ansøgeren i den oprindelige undersøgelse, udtrykt som en værditold, blev fastsat til 4,3 %.
(26)
I NUP blev de udligningsberettigede beløb for ansøgeren udtrykt som en værditold, fra kun en udligningsberettiget ordning, fastsat til 0,22 %.
(27)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at subsidieringens omfang med hensyn til den ansøgende eksporterende producent er faldet.
(28)
Det blev også undersøgt, om de ændrede omstændigheder vedrørende de undersøgte ordninger kunne betragtes som værende af varig karakter.
(29)
Som nævnt ovenfor bekræftede den nuværende undersøgelses konklusioner vedrørende EPCGS-ordningen konklusionerne fra den oprindelige undersøgelse, hvor subsidierne i henhold til denne ordning blev fundet ubetydelige.
(30)
Derudover modtog ansøgeren i den oprindelige undersøgelse det største subsidie under EOU-ordningen, men fordelen fra denne ordning er faldet i løbet af NUP. Der er fremlagt beviser for, at denne ændring er af varig karakter, da den vedrører det lavere niveau i tolden på skrot af rustfrit stål og ferronikkel, som er de to vigtigste råvarer, som ansøgeren anvender til at fremstille den pågældende vare.
5. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(31)
Ud fra ovenstående er der indikationer af, at ansøgeren fortsat vil modtage subsidier i fremtiden af et beløb, som ligger under bagatelgrænsen. Det findes derfor hensigtsmæssigt at ændre udligningstolden for ansøgeren for at afspejle subsidieringens nuværende omfang. Tolden bør fastsættes til 0 % for ansøgeren.
(32)
Hvad angår den told, der på nuværende tidspunkt finder anvendelse for importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter, der er opført i bilaget til den endelige forordning, skal det bemærkes, at de nuværende nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Derfor forbliver den told, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget til den endelige forordning, uændret.
(33)
Hvad angår tolden for alle andre virksomheder, bemærkes det, at tolden i den oprindelige forordning blev fastsat til den højeste individuelle subsidiemargen, der blev konstateret for virksomhederne i stikprøven. Dette svarer til ansøgerens subsidiemargen. Da ansøgerens margen har ændret sig efter denne interimsundersøgelse, bør tolden for alle andre virksomheder revideres og fastsættes til den næsthøjeste subsidiemargen. Da den næsthøjeste sats er den sats, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget, bør tolden for alle andre virksomheder fastsættes til dette niveau, dvs. 4 %.
6. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(34)
De indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at foreslå en ændring af den gældende told for ansøgeren.
(35)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(36)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 affattes således:
»2. Den endelige udligningstold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Virksomheder anført i bilaget
4,0
B005
Alle andre virksomheder
4,0
B999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.