KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 665/2014
af 11. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 for så vidt angår betingelserne for brugen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukt«
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 31, stk. 3 og 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I medfør af forordning (EU) nr. 1151/2012 blev der oprettet en ordning for fakultative kvalitetsudtryk for at hjælpe producenter af landbrugsprodukter med værdiforøgende karakteristika og egenskaber med at gøre opmærksom på disse karakteristika og egenskaber på det indre marked. Der blev fastsat betingelser for brugen af det fakultative kvalitetsudtryk »bjergprodukt«, og Kommissionen fik beføjelser til at vedtage delegerede retsakter om fastlæggelse af undtagelser fra betingelserne for anvendelse af udtrykket i behørigt begrundede tilfælde og for at tage hensyn til særlige naturbetingede begrænsninger, der påvirker landbrugsproduktionen i bjergområder. Kommissionen får ved nævnte forordning ligeledes beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om fastsættelse af produktionsmetoder og andre kriterier, der er relevante for anvendelsen af udtrykket.
(2)
For at undgå, at forbrugerne vildledes, bør udtrykket »bjergprodukt«, for så vidt angår produkter af animalsk oprindelse, præciseres. For produkter, der stammer fra dyr, såsom mælk og æg, skal produktionen finde sted i et bjergområde. For produkter, der stammer fra dyr, såsom kød, skal dyrene opdrættes i et bjergområde. Eftersom landbrugere ofte køber unge dyr, bør disse tilbringe mindst to tredjedele af deres liv i et bjergområde.
(3)
Græsningsskifte, herunder skifte fra græsgange i bjergområder til ikke-bjergområder, praktiseres i mange områder inden for Unionen for at drage nytte af græsningssæsonerne. Det sikrer, at højereliggende græsgange, der ikke egner sig til kontinuerlig græsning, og traditionelle kulturlandskaber i bjergområderne bevares. Græsningsskifte har desuden direkte miljøfordele, for eksempel i kraft af at risikoen for erosion og laviner nedbringes. For at tilskynde fortsat brug af græsningsskifte, bør det således være tilladt at anvende udtrykket »bjergprodukt« om produkter, der stammer fra dyr på skiftende græsgange, der har tilbragt mindst en fjerdedel af deres levetid på bjerggræsgange.
(4)
For at sikre, at foder til husdyr overvejende stammer fra et bjergområde, bør det præciseres, at mindst halvdelen af det årlige foderforbrug i princippet, beregnet af tørstofindholdet, skal bestå af foder fra et bjergområde.
(5)
Eftersom det tilgængelige foder udgør mere end halvdelen af det årlige foderforbrug for drøvtyggere i bjergområder, bør procentsatsen være højere for disses vedkommende.
(6)
På grund af naturbetingede begrænsninger og eftersom foder, der produceres i bjergområder, overvejende er til drøvtyggere, stammer kun en lille del af svinefoder fra bjergområder. For at opfylde kravet om ligevægt mellem det dobbelte formål med udtrykket »bjergprodukt«, jf. betragtning 45 i forordning (EU) nr. 1151/2012, og sikre at svineproduktionen i bjergområder kan fortsætte og den landlige struktur dermed opretholdes, skal andelen af svinefoder fra et sådant område udgøre under halvdelen af dyrenes årlige foderforbrug.
(7)
Foderrestriktioner bør ligeledes gælde for dyr på skiftende græsgange, så længe de befinder sig i et bjergområde.
(8)
Det samme gør sig gældende for biavl, her benævnt stadeskifte, og udtrykket »bjergprodukt«, for så vidt angår produkter fra biavl, bør derfor også præciseres. Da det sukker, som bier fodres med, normalt ikke kommer fra et bjergområde, bør foderrestriktionerne ikke gælde for bier.
(9)
For at undgå vildledning af forbrugerne, bør udtrykket »bjergprodukt« kun anvendes på produkter af vegetabilsk oprindelse, hvis planterne er dyrket i et bjergområde.
(10)
Det bør tillades, at forarbejdede produkter indeholder ingredienser i form af råmaterialer, såsom sukker, salt eller urter, der ikke kan produceres i samme bjergområde, forudsat at de ikke udgør mere en 50 % af ingrediensernes samlede vægt.
(11)
I visse dele af Unionens bjergområder er der ikke tilstrækkelige ressourcer til at producere mælk og mælkeprodukter af råmælk, slagte dyrene, udskære og udbene slagtekroppene og til at presse olivenolie. Naturbetingede begrænsninger påvirker udbuddet af passende forarbejdningsfaciliteter i bjergområderne og gør desuden forarbejdningen kompliceret og urentabel. At forarbejdningen finder sted uden for bjergområdet ændrer ikke produktets beskaffenhed, for så vidt angår, at det hidrører fra et bjergområde. Det bør derfor være tilladt at anvende udtrykket »bjergprodukt« om sådanne produkter, der er produceret uden for et bjergområde. Med tanke på visse medlemsstaters placering af forarbejdningsfaciliteterne og nødvendigheden af at imødekomme forbrugernes forventninger, bør forarbejdningsprocesserne finde sted højst 30 km fra det pågældende bjergområde.
(12)
For at eksisterende faciliteter kan fortsætte deres produktion af mælk og mælkeprodukter, bør det kun være tilladt for de faciliteter, der allerede var etableret på datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EU) nr. 1151/2012, at anvende udtrykket »bjergprodukt«. Eftersom antallet af sådanne faciliteter varierer i de forskellige bjergområder, bør medlemsstaterne have ret til at vedtage strengere afstandskrav eller til helt at fjerne denne mulighed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Produkter af animalsk oprindelse
1. Udtrykket »bjergprodukt« kan anvendes på produkter, der stammer fra dyr opdrættet i et bjergområde, jf. artikel 31, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, og som er forarbejdet i et sådant område.
2. Udtrykket »bjergområde« kan anvendes på produkter af animalsk oprindelse, hvor dyret har tilbragt mindst to tredjedele af sin levetid i et bjergområde, hvis produkterne er forarbejdet i et sådant område.
3. Med forbehold af stk. 2 kan udtrykket »bjergområde« anvendes på produkter, der stammer fra dyr på skiftende græsgange, der har tilbragt mindst en fjerdedel af deres liv med græsningsskifte på bjerggræsgange.
Artikel 2
Foder
1. Med henblik på artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 betragtes foder til husdyr som overvejende at komme fra et bjergområde, hvis den andel af dyrenes årlige foderforbrug, der ikke kan produceres i et bjergområde, beregnet af tørstofindholdet, ikke overstiger 50 % eller, for så vidt angår drøvtyggere, 40 %.
2. Med forbehold af stk. 1 må andelen, for så vidt angår svin, af foder, der ikke kan produceres i bjergområder, beregnet af tørstofindholdet, ikke overstige 75 % af dyrenes årlige foderforbrug.
3. Stk. 1 finder ikke anvendelse på foder til drøvtyggere, jf. artikel 1, stk. 3, når disse opdrættes uden for et bjergområde.
Artikel 3
Produkter fra biavl
1. Udtrykket »bjergprodukt« kan anvendes på produkter fra biavl, hvis bierne udelukkende har indsamlet nektar og pollen i bjergområder.
2. Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012, er det ikke et krav, at det sukker, som bier fodres med, kommer fra et bjergområde.
Artikel 4
Produkter af vegetabilsk oprindelse
Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 kan udtrykket »bjergprodukt« kun anvendes på produkter af vegetabilsk oprindelse, hvis planten er dyrket i et bjergområde, jf. artikel 31, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012.
Artikel 5
Ingredienser
Når følgende ingredienser anvendes i produkter omhandlet i artikel 1 og 4, tillades det, at de kommer fra et sted uden for bjergområdet, forudsat at de ikke udgør mere end 50 % af ingrediensernes samlede vægt.
a)
produkter, der ikke er opført i traktatens bilag I samt
b)
urter, krydderier og sukker.
Artikel 6
Forarbejdningsprocesser uden for et bjergområde
1. Med forbehold af artikel 31, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012 og artikel 1, stk. 1 og 2, i nærværende forordning kan følgende forarbejdningsprocesser finde sted uden for et bjergområde, forudsat at afstanden fra det pågældende bjergområde ikke overstiger 30 km:
a)
forarbejdningsprocesser i forbindelse med produktion af mælk og mælkeprodukter på faciliteter, der var etableret den 3. januar 2013
b)
slagtning samt udskæring og udbening af slagtekroppe
c)
olivenoliepresning.
2. Medlemsstaterne kan beslutte, for så vidt angår produkter, der er forarbejdet på deres område, at undtagelsen i stk. 1, litra a), ikke finder anvendelse, eller at forarbejdningsfaciliteterne skal ligge inden for en nærmere angivet afstand på under 30 km fra det pågældende bjergområde.
Artikel 7
Ikrafttræden
Denne forordning træder på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 665/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012, pokud jde o podmínky používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1151/2012 zavedlo režim nepovinných údajů o jakosti s cílem usnadnit producentům zemědělských produktů s vlastnostmi nebo charakteristikami představujícími přidanou hodnotu, aby o takových vlastnostech a charakteristikách informovali v rámci vnitřního trhu. Stanovilo podmínky pro používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“ a zmocnilo Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví odchylky od těchto podmínek používání v náležitě odůvodněných případech a s cílem zohlednit přírodní omezení ovlivňující zemědělskou produkci v horských oblastech. Uvedené nařízení rovněž zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení metod produkce a dalších kritérií týkajících se používání uvedeného výrazu.
(2)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, bylo by třeba vysvětlit používání výrazu „horský produkt“ u produktů živočišného původu. U produktů produkovaných zvířaty, jako jsou mléko a vejce, by mělo v horských oblastech docházet k produkci. U produktů ze zvířat, jako je maso, by měla být v horských oblastech chována zvířata. Protože zemědělci často nakupují mladá zvířata, měla by tato zvířata v horských oblastech strávit nejméně poslední dvě třetiny svého života.
(3)
V mnoha částech Unie dochází z důvodu využívání sezónní dostupnosti pastvy k sezónnímu přesunu zvířat na jiné pastviny, včetně přesunu mezi pastvinami v horských a nehorských oblastech. Přesun zajišťuje zachování pastvin ve vyšší nadmořské výšce, které nejsou vhodné pro celoroční pastvu, a tradiční kulturní krajiny v horských oblastech. Přesun má rovněž přímé přínosy pro životní prostředí, například snižuje riziko eroze a lavin. S cílem podpořit pokračování sezónního přesunu zvířat by proto mělo být rovněž povoleno používat pojem „horský produkt“ na produkty ze zvířat, které se sezónně přesouvají a které stráví na pastvinách v horských oblastech alespoň čtvrtinu svého života.
(4)
Aby bylo zajištěno, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, mělo by být upřesněno, že krmivo pocházející z horských oblastí by mělo tvořit v podstatě alespoň polovinu roční stravy zvířat, vyjádřeno jako procentní podíl sušiny.
(5)
Vzhledem k tomu, že v horských oblastech představuje krmivo dostupné pro přežvýkavce více než polovinu jejich roční stravy, měl by být v tomto případě tento procentní podíl vyšší.
(6)
Kvůli přírodním překážkám a skutečnosti, že krmivo vyprodukované v horských oblastech je určeno převážně pro přežvýkavce, jsou v současnosti horské oblasti zdrojem jen malé části krmiva pro prasata. S cílem dosáhnout potřebné rovnováhy mezi oběma cíli, pokud jde o výraz „horský produkt“, jak je stanoví 45. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1151/2012, zajistit, že produkce prasat v horských oblastech může pokračovat, a přispět tak k zachování venkovské struktury, by měl podíl krmiv pro prasata, která musí pocházet z těchto oblastí, tvořit méně než polovinu roční stravy zvířat.
(7)
Omezení týkající se krmiv by se měla uplatňovat na zvířata, která se sezónně přesouvají, po dobu, kdy jsou v horských oblastech.
(8)
Vzhledem k tomu, že se sezónní přesun týká také včelích úlů, bylo by třeba upřesnit používání výrazu „horský produkt“ u včelařských produktů. Jelikož však cukr ke krmení včel obvykle nepochází z horských oblastí, neměla by se omezení týkající se krmiv vztahovat na včely.
(9)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, měl by se výraz „horský produkt“ používat na produkty rostlinného původu, pouze pokud se dané rostliny pěstují v horských oblastech.
(10)
Mělo by být povoleno, aby zpracované produkty obsahovaly jako přísady suroviny, jako je cukr, sůl nebo bylinky, které nemohou být vyprodukovány v horských oblastech, za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek.
(11)
V horských oblastech v některých částech Unie není dostatek zařízení, která by vyráběla mléko a mléčné výrobky ze syrového mléka, porážela zvířata, bourala a vykosťovala jatečně upravená těla a lisovala olivový olej. Přírodní omezení ovlivňují v horských oblastech dostupnost vhodných zpracovatelských zařízení, a zpracování je proto ztížené a není ekonomicky životaschopné. Zpracování na jiném místě v blízkosti horské oblasti nemění povahu takto zpracovaných výrobků, pokud jde o jejich horský původ. Mělo by být proto u těchto produktů, pokud jsou zpracovány mimo horské oblasti, umožněno používat výraz „horský produkt“. Vzhledem k umístění zpracovatelských zařízení v některých členských státech a k potřebě splnit očekávání spotřebitelů by mělo zpracování probíhat ve vzdálenosti do 30 km od dané horské oblasti.
(12)
Aby navíc mohla stávající zařízení na výrobu mléka a mléčných výrobků pokračovat ve své činnosti, mělo by být povoleno používat výraz „horský produkt“ pouze těm zařízením, která fungují ke dni vstupu nařízení (EU) č. 1151/2012 v platnost. Vzhledem k tomu, že se dostupnost těchto zařízení v horských oblastech liší, měly by být členské státy oprávněny stanovit přísnější požadavek ohledně vzdálenosti nebo tuto možnost vůbec nepovolit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkty živočišného původu
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyprodukovaných zvířaty v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a zpracovaných v těchto oblastech.
2. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyrobených ze zvířat, která jsou chována alespoň po dobu posledních dvou třetin svého života v těchto horských oblastech, pokud jsou tyto produkty v těchto oblastech zpracovány.
3. Odchylně od odstavce 2 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů získaných ze zvířat, která se sezónně přesouvají a která byla chována v horských oblastech na sezónních pastvinách po dobu alespoň jedné čtvrtiny svého života.
Článek 2
Krmiva
1. Pro účely čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 se má za to, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, jestliže podíl roční stravy zvířat, která nemůže být vyprodukována v horských oblastech, vyjádřený jako procentuální podíl sušiny, nepřekročí 50 % (v případě přežvýkavců 40 %).
2. Pokud jde o prasata, odchylně od odstavce 1 nepřekročí podíl krmiva, které nemůže být vyprodukováno v horských oblastech, vyjádřený jako procentní podíl sušiny, 75 % roční stravy zvířat.
3. Odstavec 1 se nepoužije na krmiva pro zvířata, která se sezónně přesouvají podle čl. 1 odst. 3, jestliže jsou chována mimo horské oblasti.
Článek 3
Včelařské produkty
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u včelařských produktů, pokud včely sbíraly nektar a pyl pouze v horských oblastech.
2. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 nemusí cukr ke krmení včel pocházet z horských oblastí.
Článek 4
Produkty rostlinného původu
Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů rostlinného původu, pouze pokud se rostlina pěstuje v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012.
Článek 5
Složky
Pokud jsou použity v produktech uvedených v článcích 1 a 4, nemusí tyto složky pocházet z horských oblastí za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek:
a)
produkty neuvedené v příloze I Smlouvy a
b)
bylinky, koření a cukr.
Článek 6
Zpracování mimo horské oblasti
1. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 a čl. 1 odst. 1 a 2 tohoto nařízení může být následující zpracování prováděno mimo horské oblasti za předpokladu, že vzdálenost od dané horské oblasti nepřesahuje 30 km:
a)
zpracování za účelem výroby mléka a mléčných výrobků ve zpracovatelských zařízeních, která jsou v provozu ke dni 3. ledna 2013;
b)
porážka zvířat, bourání a vykosťování jatečně upravených těl;
c)
lisování olivového oleje.
2. Co se týče produktů zpracovaných na jejich území, mohou členské státy stanovit, že se výjimka podle odst. 1 písm. a) nepoužije nebo že zpracovatelské zařízení musí být umístěno v určité vzdálenosti menší než 30 km od dané horské oblasti, kterou stanoví.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.