EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1294/2013
af 11. december 2013
om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 33,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
De flerårige handlingsprogrammer på toldområdet, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem toldmyndigheder i Unionen. Mange af aktiviteterne på toldområdet er grænseoverskridende og involverer og påvirker alle medlemsstaterne og kan derfor ikke effektivt gennemføres af de enkelte medlemsstater. Et EU-toldprogram, som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter, som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat skulle opstille egne samarbejdsrammer på bilateralt eller multilateralt grundlag. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af det foregående flerårige handlingsprogram på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, Told 2020-programmet ("programmet").
(2)
Aktiviteterne i henhold til programmet, dvs. de europæiske informationssystemer, de fælles tiltag for toldembedsmænd og de fælles uddannelsesinitiativer, vil bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at styrke det indre markeds funktion. Programmet vil ved at danne ramme om aktiviteter, der skal effektivisere og modernisere toldmyndighederne, styrke virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og rationalisere og koordinere medlemsstaternes foranstaltninger til beskyttelse af deres og Unionens finansielle og økonomiske interesser, aktivt bidrage til at styrke Toldunionens funktion, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og den globale handels fulde potentiale.
(3)
Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidater og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, hvis visse betingelser er opfyldt. I betragtning af den stadig større sammenkobling inden for verdensøkonomien bør programmet fortsætte med at give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, som f.eks. embedsmænd i tredjelande, repræsentanter for internationale organisationer og erhvervsdrivende inden for særlige områder. Eksterne eksperters deltagelse betragtes som absolut nødvendig, når målene for programmet ikke kan nås uden sådanne eksperters bidrag. Oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil under Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks myndighed letter den politiske koordinering og sammenhæng inden for et område, som er et relevant element i Unionens eksterne strategier og tiltag både bilateralt og multilateralt.
(4)
Målene for programmet bør tage hensyn til de problemer og udfordringer, der er identificeret for toldvæsenet i de kommende ti år. Programmet bør fortsætte med at spille en rolle inden for vitale områder såsom en sammenhængende gennemførelse af EU-lovgivningen på toldområdet og hertil knyttede områder. Desuden bør programmet fokusere på at beskytte Unionens finansielle og økonomiske interesser samt opretholde sikkerhed og sikring. Dette bør blandt andet omfatte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de nationale og Unionens markedstilsynsmyndigheder og toldmyndighederne. Programmet bør også fokusere på handelslettelser, blandt andet gennem fælles bestræbelser på at bekæmpe svig og forøgelse af toldmyndighedernes administrative kapacitet. I den henseende bør der foretages en cost-benefit-analyse af detektionsudstyr og dertil knyttet teknologi med henblik på at lette toldmyndighedernes erhvervelse af moderne redskaber til toldkontrol efter 2020. Metoder til at lette erhvervelsen af moderne redskaber til toldkontrol, herunder fælles offentlige indkøb, bør også undersøges.
(5)
De programværktøjer, der er blevet anvendt før 2014, har vist sig at være passende og bør derfor bibeholdes. I lyset af behovet for et mere struktureret operationelt samarbejde, bør der tilføjes yderligere værktøjer, nemlig eksperthold bestående af Unionens og nationale eksperter, der sammen skal udføre opgaver inden for bestemte områder, og kapacitetsopbyggende tiltag i den offentlige forvaltning, som vil kunne give specialiseret bistand til de af de deltagende lande, der har brug for administrativ kapacitetsopbygning.
(6)
De europæiske informationssystemer spiller en afgørende rolle for styrkelsen af toldsystemerne i Unionen og bør derfor fortsat finansieres i programmet. Det bør desuden være muligt at tilføje programmet nye toldrelaterede informationssystemer, som er oprettet i medfør af EU-ret. De europæiske informationssystemer bør, hvor det er relevant, baseres på fælles udviklingsmodeller og it-arkitektur for at øge toldforvaltningens fleksibilitet og effektivitet.
(7)
Der bør også foretages en udbygning af de menneskelige kompetencer gennem fælles uddannelsesforanstaltninger, som bør iværksættes under programmet. Det er nødvendigt, at toldembedsmænd udbygger og ajourfører deres viden og de færdigheder, der er påkrævet for at leve op til Unionens behov. Programmet bør spille en central rolle med hensyn til at styrke menneskelige kapaciteter gennem øget støtte til uddannelse, som er rettet mod såvel toldembedsmænd som erhvervsdrivende. Til dette formål bør Unionens nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget program for støtte til uddannelse i Unionen.
(8)
Programmet bør lægge behørig vægt på og tildele en passende andel af sit budget til funktionen af de nuværende europæiske informationssystemer på toldområdet og til udvikling af nye europæiske informationssystemer, som er nødvendige for gennemførelsen af EU-toldkodeksen. Samtidig bør der afsættes passende midler til samarbejdsaktiviteter for toldembedsmænd og til en udbygning af de menneskelige kompetencer. Programmet bør desuden indeholde en vis budgetfleksibilitet, så der kan reageres på ændrede politiske prioriteringer.
(9)
Programmet bør dække en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (2).
(10)
Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for hele programmets varighed, der udgør det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
(11)
I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen "Gennemgang af EU's budget", bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte aktiviteter i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Tiltag i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionens funktion.
(12)
De nødvendige foranstaltninger for den finansielle gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (4) og med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 268/2012 (5).
(13)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af passende foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(14)
Samarbejde om intelligent risikovurdering er afgørende for at gøre det muligt for lovlydige og pålidelige virksomheder at drage størst mulig fordel af forenklingen af den elektroniske toldforvaltning og for at gøre det muligt at imødegå uregelmæssigheder.
(15)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige arbejdsprogrammer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).
(16)
For at reagere passende på ændringer i de politiske prioriteter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ændring af listen over indikatorer til måling af opfyldelsen af de specifikke mål og ændring af de vejledende beløb, der tildeles hver type foranstaltning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og til Rådet.
(17)
Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af et flerårigt program, som skal forbedre Toldunionens funktion, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, som ikke effektivt kan udføre det nødvendige samarbejde og den nødvendige samordning til at gennemføre programmet men kan på grund af dens omfang og virkning bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(18)
Kommissionen bør bistås af Told 2020-Udvalget i forbindelse med programmets gennemførelse.
(19)
For at lette evalueringen af programmet bør der helt fra begyndelsen opstilles passende rammer for overvågning af programmets resultater. Der bør foretages en midtvejsevaluering af opfyldelsen af programmets mål og af dets effektivitet og merværdi på europæisk plan. Der bør endvidere foretages en endelig evaluering af programmets langsigtede virkning og bæredygtigheden heraf. Der bør sikres fuld gennemsigtighed med regelmæssig rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet om overvågning og evaluering. Evalueringerne bør baseres på indikatorer, der måler virkningerne af programmet sammenholdt med de forud fastsatte parametre. Indikatorerne bør blandt andet måle, hvor længe det fælles kommunikationsnet er tilgængeligt uden systemfejl, eftersom dette er en betingelse for, at alle de europæiske informationssystemer fungerer korrekt, således at toldmyndighederne kan samarbejde effektivt inden for Toldunionen.
(20)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (7) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af medlemsstaternes kompetente myndigheder, navnlig de offentlige uafhængige myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (8) finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af de kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i direktiv 95/46/EF, og enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001.
(21)
Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 624/2007/EF (9). Den beslutning bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. Der fastlægges herved et flerårigt handlingsprogram, "Told 2020" ("programmet"), til at støtte Toldunionens funktion.
2. Programmet omfatter perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) "toldmyndigheder": de myndigheder, der er ansvarlige for at anvende toldreglerne
2) "eksterne eksperter":
a)
repræsentanter for statslige myndigheder, herunder repræsentanter fra lande, der ikke deltager i programmet i henhold til artikel 3, stk. 2
b)
erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer de erhvervsdrivende
c)
repræsentanter for internationale og andre relevante organisationer.
Artikel 3
Deltagelse i programmet
1. Deltagerlandene er medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af at betingelserne i samme stykke er opfyldt.
2. Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidater, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og almindelige vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
partnerlande i den europæiske naboskabspolitik, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet den relevante lovgivning og de relevante administrative metoder til de i Unionen gældende.
De i første afsnit, litra b), omhandlede partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med de bestemmelser, som aftales med disse lande efter fastlæggelsen af rammeaftaler vedrørende deres deltagelse i EU-programmer.
Artikel 4
Bidrag til aktiviteterne i henhold til programmet
Eksterne eksperter kan indbydes til at bidrage til udvalgte aktiviteter organiseret i henhold til programmet, når dette er nødvendigt for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 5 og 6. De eksterne eksperter udvælges i fællesskab af Kommissionen og de deltagende lande på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden, som er af relevans for de specifikke aktiviteter.
Artikel 5
Generelt mål og specifikke mål
1. Det generelle mål for programmet er at støtte Toldunionens funktion og modernisering med henblik på at styrke det indre marked gennem samarbejde mellem de deltagende lande, deres toldmyndigheder og deres embedsmænd. Det generelle mål forfølges gennem opfyldelse af specifikke mål.
2. De specifikke mål er at støtte toldmyndighederne i at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, herunder bekæmpelse af svig og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, at øge sikkerheden, at beskytte borgerne og miljøet, at forbedre toldmyndighedernes administrative kapacitet og at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne.
Disse specifikke mål skal navnlig nås ved at:
a)
indføre edb
b)
sikre moderne og harmoniserede tilgange til toldprocedurer og -kontrol
c)
fremme lovlig handel
d)
mindske overholdelsesomkostninger og administrative byrder, og
e)
styrke toldmyndighedernes funktion.
3. Opfyldelsen af de specifikke mål måles på grundlag af de indikatorer, der er opført i bilag I. Hvis det er nødvendigt, kan disse indikatorer revideres i løbet af programmets varighed.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 vedrørende ændring af listen over indikatorer i bilag I.
Artikel 6
Operationelle mål
Programmets operationelle mål er følgende:
a)
at støtte udarbejdelsen, en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-retten og -politikken på toldområdet
b)
at udvikle, forbedre, drive og støtte de europæiske informationssystemer for toldvæsenet
c)
at identificere, udvikle, dele og anvende bedste arbejdspraksis og administrative procedurer, navnlig med hensyn til benchmarkingaktiviteter
d)
at styrke toldembedsmænds færdigheder og kompetencer
e)
at forbedre samarbejdet mellem toldmyndighederne og internationale organisationer, tredjelande, andre statslige myndigheder, herunder Unionens og nationale markedsovervågningsmyndigheder, samt erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenter de erhvervsdrivende.
KAPITEL II
STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER
Artikel 7
Støtteberettigede foranstaltninger
I henhold til betingelserne i det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 14, yder programmet finansiel støtte til følgende typer af foranstaltninger:
a)
fælles foranstaltninger:
i)
seminarer og workshopper
ii)
projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist defineret resultat, herunder samarbejde eller benchmarking
iii)
arbejdsbesøg organiseret af de deltagende lande eller et andet land, som giver embedsmænd mulighed for at erhverve eller øge deres ekspertise eller viden inden for toldanliggender; for arbejdsbesøg organiseret med tredjelande er kun rejse- og opholdsomkostninger (indkvartering og dagpenge) støtteberettigede i henhold til programmet
iv)
overvågningsaktiviteter udført af fælles hold bestående af tjenestemænd fra Kommissionen og embedsmænd fra de deltagende lande, som skal analysere toldpraksis, identificere eventuelle vanskeligheder med gennemførelsen af regler og i givet fald stille forslag om ændring af EU-regler og arbejdsmetoder
v)
eksperthold, dvs. strukturerede former for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand samt infrastruktur og udstyr
vi)
kapacitetsopbygning i toldforvaltninger og støtteforanstaltninger
vii)
undersøgelser
viii)
fælles udviklede kommunikationsforanstaltninger
ix)
alle andre aktiviteter til støtte for de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 5 og 6
b)
it-kapacitetsopbygning: udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer, som er anført i punkt A i bilag II, og nye europæiske informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-retten
c)
udbygning af menneskelige kompetencer: fælles uddannelsesforanstaltninger til at understøtte de nødvendige faglige færdigheder og den nødvendige faglige viden på toldområdet.
Artikel 8
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles foranstaltninger
1. Deltagelse i de fælles foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, litra a), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande sikrer, at de embedsmænd, som udpeges til at deltage i fælles foranstaltninger, har en passende profil og passende kvalifikationer.
3. De deltagende lande træffer om fornødent de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre de fælles foranstaltninger, bl.a. ved at skabe bevidsthed om dem og ved at sikre, at en optimal anvendelse af de opnåede resultater finder sted.
Artikel 9
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for it-kapacitetsopbygning
1. Kommissionen og de deltagende lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilag II, udvikles, drives og vedligeholdes på passende måde.
2. Kommissionen koordinerer i samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af EU-komponenterne, jf. punkt B i bilag II, og ikke-EU-komponenterne, jf. punkt C i bilag II, i de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilag II, som er nødvendige for at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres.
3. Unionen afholder omkostningerne til anskaffelse, udvikling, installation, vedligeholdelse og daglig drift af EU-komponenterne, mens omkostningerne til anskaffelse, udvikling, installation, vedligeholdelse og daglig drift af ikke-EU-komponenterne afholdes af de deltagende lande.
Artikel 10
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for udbygning af menneskelige kompetencer
1. Deltagelse i de fælles uddannelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, litra c), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande indarbejder i givet fald uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab, herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte uddannelsesstandarder, i deres nationale uddannelsesprogrammer.
3. De deltagende lande sørger for, at deres embedsmænd får den nødvendige grund- og videreuddannelse til at kunne erhverve sig de fælles faglige færdigheder og den fælles faglige viden i overensstemmelse med uddannelsesprogrammerne.
4. De deltagende lande giver den nødvendige sprogundervisning, for at embedsmændene kan erhverve sig tilstrækkelige sprogkundskaber til at kunne deltage i programmet.
KAPITEL III
FINANSIEL RAMME
Artikel 11
Finansiel ramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014-2020 fastsættes til 522 943 000 EUR i løbende priser.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme.
2. Inden for programmets finansieringsramme tildeles der vejledende beløb til støtteberettigede foranstaltninger opført i artikel 7 inden for de procentsatser, der er fastsat i bilag III for hver type foranstaltning. Kommissionen kan afvige fra den vejledende tildeling af midler, der er fastsat i bilaget, men kan ikke øge det tildelte beløb fra finansieringsrammen med mere end 10 % for type foranstaltning.
Skulle det vise sig nødvendigt at overstige denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 vedrørende ændring af den vejledende tildeling af midler, der er fastsat i bilaget.
Artikel 12
Indsatstyper
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
2. Finansiel støtte fra Unionen til støtteberettigede foranstaltninger som omhandlet i artikel 7 ydes i form af:
a)
tilskud
b)
kontrakter om offentlige indkøb
c)
godtgørelse af eksterne eksperters omkostninger, jf. artikel 4.
3. Medfinansieringssatsen for tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for så vidt angår dagpenge, omkostninger til rejse og indkvartering samt omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse af arrangementer.
Den gældende medfinansieringssats fastlægges i det årlige arbejdsprogram, når foranstaltninger gør det nødvendigt med tildeling af tilskud.
4. Den finansielle tildeling til programmet kan også anvendes til at dække:
a)
udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationstiltag, herunder formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt de har relation til målene for dette program
b)
udgifter, der knytter sig til it-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling, og
c)
alle andre udgifter for Kommissionen til teknisk og administrativ bistand til forvaltningen af programmet.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres foranstaltninger, som finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved anvendelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem såvel bilagskontrol som kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (10) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (11) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
KAPITEL IV
GENNEMFØRELSESBEFØJELSER
Artikel 14
Arbejdsprogram
1. Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2.
Hvert af de årlige arbejdsprogrammer gennemfører programmets mål ved at fastlægge følgende:
a)
foranstaltninger i overensstemmelse med de generelle, specifikke og operationelle mål, der er fastsat i artikel 5 og 6, gennemførelsesmetode, herunder om nødvendigt reglerne for oprettelse af eksperthold, jf. artikel 7, litra a), nr. v) og forventede resultater
b)
budgettets fordeling på foranstaltningstyper
c)
medfinansieringssatsen for tilskud, jf. artikel 12, stk. 3.
2. Under udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram tager Kommissionen hensyn til den fælles tilgang til toldpolitikken. Denne tilgang skal regelmæssigt revideres og fastlægges i fællesskab af Kommissionen og medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen, som består af lederne af toldforvaltningerne i medlemsstaterne eller deres repræsentanter og Kommissionens repræsentanter.
Kommissionen holder regelmæssigt Toldpolitikgruppen underrettet om foranstaltninger, der vedrører gennemførelsen af programmet.
Artikel 15
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og artikel 11, stk. 2, andet afsnit, tillægges Kommissionen for en periode fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
3. Den i artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og i artikel 11, stk. 2, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og artikel 11, stk. 2, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 16
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
KAPITEL V
OVERVÅGNING OG EVALUERING
Artikel 17
Overvågning af foranstaltninger i henhold til programmet
1. Kommissionen overvåger i samarbejde med de deltagende lande gennemførelsen af programmet og foranstaltningerne i henhold hertil på grundlag af de i bilag I omhandlede indikatorer.
2. Kommissionen offentliggør resultaterne af overvågningen.
3. Resultatet af overvågningen anvendes ved evalueringen af programmet i overensstemmelse med artikel 18.
Artikel 18
Evaluering
1. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejs- og en slutevalueringsrapport af programmet for så vidt angår de forhold, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Resultaterne af disse evalueringer, herunder konstateringen af større mangler, tages i betragtning, når der træffes beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspension af programmet for efterfølgende perioder. Disse evalueringer foretages af en uafhængig ekstern vurderingsmand.
2. Senest den 30. juni 2018 udarbejder Kommissionen en midtvejsevalueringsrapport om opfyldelsen af målene for foranstaltningerne i henhold til programmet, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets merværdi på europæisk plan. Denne rapport skal endvidere behandle forenkling og målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
3. Senest den 31. december 2021 udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om de forhold, der er omhandlet i stk. 2, og om programmets langsigtede virkning og bæredygtigheden heraf.
4. De deltagende lande stiller på Kommissionens anmodning alle de data og oplysninger, der er relevante som bidrag til dens rapporter om midtvejsevalueringen og den endelige evaluering, til rådighed for den.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Beslutning nr. 624/2007/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Finansielle forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger i medfør af den beslutning er dog fortsat underlagt beslutningen indtil deres ophør.
Artikel 20
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1294/2013
ze dne 11. prosince 2013,
kterým se zavádí akční program pro oblast cel v Evropské unii na období let 2014-2020 (Clo 2020) a zrušuje rozhodnutí č. 624/2007/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Víceletý akční program pro oblast cel, který platil před rokem 2014, významně přispěl k usnadnění a posílení spolupráce mezi celními orgány v rámci Unie. Řada činností v celní oblasti je přeshraniční povahy a zahrnuje a ovlivňuje všechny členské státy, takže jednotlivé členské státy nemohou tyto činnosti účinně a efektivně provádět samy. Program Clo na úrovni Unie, který provádí Komise, nabízí členským státům unijní rámec pro rozvoj této spolupráce, což je nákladově efektivnější, než kdyby si každý členský stát zřídil svůj vlastní rámec pro spolupráci na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni. Je tudíž vhodné zajistit pokračování předchozího víceletého akčního programu pro oblast cel zavedením nového programu ve stejné oblasti, a sice programu Clo 2020 (dále jen „program“).
(2)
Činnosti v rámci programu, tedy evropské informační systémy, společné akce pro úředníky celní správy a iniciativy v oblasti společné odborné přípravy, přispějí k naplňování strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že posílí fungování vnitřního trhu. Tím, že tento program poskytne rámec pro činnosti, které se zaměřují na účinnější a modernizované fungování celních orgánů, posilují konkurenceschopnost podniků, podporují zaměstnanost a racionalizují a koordinují opatření členských států na ochranu jejich finančních a hospodářských zájmů a zájmů Unie, zároveň aktivně posílí fungování celní unie, díky čemuž budou moci podniky a občané v plné míře využívat potenciálu vnitřního trhu a světového obchodu.
(3)
S cílem podpořit proces přistoupení a přidružení třetích zemí by měly mít přistupující a kandidátské země i potenciální kandidáti a partnerské země evropské politiky sousedství možnost účasti na programu, jestliže budou splněny určité podmínky. Vzhledem ke zvyšující se vzájemné propojenosti světového hospodářství by program měl nadále nabízet možnost zapojit do určitých činností externí odborníky, jako jsou například úředníci ze třetích zemí, zástupci mezinárodních organizací nebo hospodářské subjekty. Účast externích odborníků je považována za zásadní vždy, když bez jejich přispění nelze dosáhnout cílů programu. Zřízení Evropské služby pro vnější činnost pod vedením vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku přispívá ke koordinaci a soudržnosti politik v oblasti, která je významnou součástí vnějších strategií a akcí Unie, a to na dvoustranné i mnohostranné úrovni.
(4)
Cíle programu by měly odrážet problémy a úkoly, které bude v oblasti cel nutné řešit v příštím desetiletí. Program by měl nadále hrát roli v takových klíčových oblastech, jako je soudržné provádění práva Unie v oblasti cel a v souvisejících oblastech. Program by se měl kromě toho zaměřit na ochranu finančních a hospodářských zájmů Unie a zajištění bezpečnosti. To by mělo zahrnovat mimo jiné spolupráci a sdílení informací mezi vnitrostátními a unijními orgány odpovědnými za monitorování vnitřního trhu a celními orgány. Program by se měl rovněž věnovat usnadňování obchodu, mimo jiné společným úsilím v boji proti podvodům, a na zvyšování administrativní kapacity celních orgánů. V této souvislosti by měla být provedena analýza detekčních zařízení a souvisejících technologií z hlediska nákladů a přínosů s cílem umožnit, aby celní orgány mohly i v období po roce 2020 snadněji pořizovat moderní nástroje celní kontroly. Posouzeny by rovněž měly být metody usnadňující pořizování moderních nástrojů celní kontroly, včetně společného zadávání veřejných zakázek.
(5)
Nástroje využívané v programu, které byly v platnosti před rokem 2014, se ukázaly být náležitými, a měly by proto být zachovány. S ohledem na potřebu strukturovanější operační spolupráce by měly být přidány další nástroje, konkrétně skupiny odborníků složené z odborníků Unie a členských států, kteří mají společně vykonávat úkoly ve specifických oblastech, a dále akce zaměřené na budování kapacit veřejné správy, které by měly poskytovat specializovanou pomoc zúčastněným zemím, které potřebují budovat správní kapacitu.
(6)
V posilování celních systémů v rámci Unie hrají klíčovou roli evropské informační systémy, a proto by měly být v rámci programu i nadále financovány. Kromě toho by mělo být možné do programu zahrnout i nové celní informační systémy zřízené podle právních předpisů Unie. Evropské informační systémy by měly být ve vhodných případech v zájmu vyšší flexibility a účinnosti celní správy založeny na sdílených vývojových modelech a sdílené informační architektuře.
(7)
Prostřednictvím programu by měla rovněž být budována odborná způsobilost, které by mělo být dosaženo formou společné odborné přípravy. Celní úředníci si musí rozšiřovat a obnovovat znalosti a dovednosti, které jsou pro Unii potřebné. Program by měl hrát významnou úlohu při rozvoji lidských kapacit prostřednictvím posílení podpory odborné přípravy, která se zaměří na celní úředníky i na hospodářské subjekty. Za tímto účelem by se současná koncepce Unie v oblasti společné odborné přípravy, která se dosud zakládala zejména na rozvoji centrálního elektronického vzdělávání (eLearning), měla vyvinout v mnohostranný program Unie pro podporu odborné přípravy.
(8)
Program by měl přikládat náležitý význam fungování stávajících evropských informačních systémů pro cla a rozvoji nových evropských informačních systémů nezbytných pro provádění celního kodexu Unie a vynakládat na ně odpovídající podíl svého rozpočtu. Zároveň by měly být věnovány odpovídající prostředky na činnosti sdružující úředníky pracující v celní oblasti a činnosti v oblasti budování odborné způsobilosti. Kromě toho by měl program umožnit určitou míru pružnosti v rámci rozpočtu, aby bylo možné reagovat na změny politických priorit.
(9)
Program by měl být v platnosti po dobu sedmi let, aby bylo jeho trvání sladěno s platností víceletého finančního rámce stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2003 (2).
(10)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které pro Evropský parlament a Radu představuje během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení ze dne 2. prosince 2013 (3).
(11)
V souladu se závazkem, který si Komise stanovila pro dosažení soudržnosti a zjednodušení programů financování stanovila ve sdělení Komise ze dne 19. října 2010 nazvaném „Přezkum rozpočtu EU“, je třeba zdroje sdílet s ostatními nástroji Unie pro financování, jestliže předpokládané činnosti v rámci programu sledují cíle, které jsou společné různým nástrojům financování, avšak s vyloučením dvojího financování. U akcí v rámci tohoto programu by měla být zajištěna soudržnost ve využívání zdrojů Unie, které jsou určeny na podporu fungování celní unie.
(12)
Opatření, nezbytná pro finanční provádění tohoto nařízení by měla být přijímána v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4), a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5).
(13)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(14)
Zcela zásadní je spolupráce v oblasti inteligentního posuzování rizik, neboť ta umožňuje, aby měly ze zjednodušené elektronické celní správy co největší užitek důvěryhodné podniky dodržující předpisy, a umožňuje zaměřit se na nesrovnalosti.
(15)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (6).
(16)
Za účelem odpovídající reakce na změny politických priorit by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu ukazatelů k měření dosažení zvláštních cílů a pozměnění orientačních částek vyhrazených na jednotlivé druhy akcí. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(17)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení víceletého programu, který má zlepšit fungování celní unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, protože členské státy nemohou účinně zajistit spolupráci a koordinaci potřebnou pro provádění programu, a proto jich může být z důvodu jejich rozsahu a účinku lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(18)
Při provádění programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program Clo 2020.
(19)
V zájmu usnadnění hodnocení programu by měl být od samotného začátku zaveden odpovídající rámec pro sledování výsledků dosažených programem. Mělo by být provedeno hodnocení v polovině období zaměřené na dosahování cílů programu, jeho účinnost a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Závěrečné hodnocení by dále mělo posoudit dlouhodobý dopad a udržitelnost výsledků programu. Měla by být zajištěna plná transparentnost spojená s pravidelným podáváním zpráv o sledování a hodnocení Evropskému parlamentu a Radě. Tato hodnocení by měla vycházet z ukazatelů měřících účinky programu na základě předem stanovených základních hodnot. Ukazatele by mimo jiné měly měřit dobu, během níž společná komunikační síť funguje bez systémových selhání, neboť to představuje podmínku řádného fungování všech evropských informačních systémů, aby celní orgány v celní unii mohly účinně spolupracovat.
(20)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (7). Zpracovávání osobních údajů prováděné Komisí v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 45/2001 (8). Výměna nebo předávání informací příslušnými orgány by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES a výměna nebo předávání informací ze strany Komise by se měly uskutečňovat v souladu s pravidly o předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001.
(21)
Toto nařízení nahrazuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 624/2007/ES (9). Uvedené rozhodnutí by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Zavádí se víceletý akční program „Clo 2020“ (dále jen „program“), jehož cílem je podpořit fungování celní unie.
2. Program se vztahuje na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„celními orgány“ orgány odpovědné za uplatňování celních předpisů;
2)
„externími odborníky“:
a)
zástupci orgánů státní správy, a to i ze zemí, které se neúčastní programu podle čl. 3 odst. 2;
b)
hospodářské subjekty a organizace zastupující hospodářské subjekty;
c)
zástupci mezinárodních a jiných příslušných organizací.
Článek 3
Účast v programu
1. Zúčastněnými zeměmi jsou členské státy a země uvedené v odstavci 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky v něm uvedené.
2. Účast v programu je otevřena těmto zemím:
a)
přistupujícím zemím, kandidátským zemím a potenciálním kandidátům, jež využívají předvstupní strategie, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, v rozhodnutích Rady přidružení nebo podobných dohodách;
b)
partnerským zemím v rámci evropské politiky sousedství, pokud tyto země dosáhly dostatečné úrovně sblížení příslušných právních předpisů a správních postupů s právními předpisy a správními postupy Unie.
Partnerské země uvedené v prvním pododstavci písm. b) se programu účastní v souladu s ustanoveními, jež se s těmito zeměmi určí po vytvoření rámcových dohod o jejich účasti na programech Unie.
Článek 4
Přispění k činnostem v rámci programu
Pokud je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v článcích 5 a 6, mohou být přizváni externí odborníci, aby přispěli k vybraným činnostem organizovaným v rámci programu. Tyto externí odborníky vybírá Komise spolu se zúčastněnými zeměmi podle jejich dovedností, zkušeností a znalostí, jež jsou potřebné pro dané činnosti.
Článek 5
Obecný cíl a zvláštní cíle
1. Obecným cílem programu je podpořit fungování a modernizaci celní unie, a posílit tak vnitřní trh prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými zeměmi, jejich celními orgány a úředníky. O dosažení obecného cíle se usiluje splněním zvláštních cílů.
2. Zvláštními cíli je podporovat celní orgány při ochraně finančních a hospodářských zájmů Unie a jejích členských států, včetně boje proti podvodům a ochrany práv duševního vlastnictví, zvyšovat bezpečnost a zabezpečení, chránit občany a životní prostředí, zlepšovat administrativní kapacitu celních orgánů a posilovat konkurenceschopnost evropských podniků.
Těchto zvláštních cílů bude dosaženo zejména:
a)
využitím výpočetní techniky,
b)
zajištěním moderních a harmonizovaných přístupů k celním postupům a kontrolám,
c)
usnadňováním zákonného obchodu,
d)
snižováním administrativní zátěže a nákladů na dodržování předpisů; a
e)
posilováním fungování celních orgánů.
3. Dosažení zvláštních cílů se měří zejména pomocí ukazatelů uvedených v příloze I. V případě nutnosti lze tyto ukazatele v průběhu programu revidovat.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 15 s cílem pozměňovat seznam ukazatelů obsažený v příloze I.
Článek 6
Operační cíle
Program má tyto operační cíle:
a)
podporovat přípravu, soudržné uplatňování a účinné provádění právních předpisů Unie a politiky v oblasti cel;
b)
rozvíjet, zdokonalovat, provozovat a podporovat evropské informační systémy v oblasti cel;
c)
určovat, rozvíjet, sdílet a uplatňovat osvědčené pracovní postupy a správní postupy, zejména v návaznosti na srovnávací analýzy;
d)
upevňovat dovednosti a schopnosti celních úředníků;
e)
zlepšovat spolupráci mezi celními orgány a mezinárodními organizacemi, třetími zeměmi, jinými vládními orgány, včetně unijních a vnitrostátních orgánů dozoru nad trhem, jakož i hospodářskými subjekty a organizacemi zastupujícími hospodářské subjekty.
KAPITOLA II
ZPŮSOBILÉ AKCE
Článek 7
Způsobilé akce
Program za podmínek stanovených v ročním pracovním programu uvedeném v článku 14 poskytuje finanční podporu tyto druhy akcí:
a)
společné akce:
i)
semináře a pracovní setkání;
ii)
projektové skupiny, které se zpravidla skládají z omezeného počtu zemí, působí pouze po omezenou dobu a sledují předem stanovený cíl s přesně definovaným výsledkem, včetně koordinace či srovnávání;
iii)
pracovní návštěvy organizované zúčastněnými zeměmi nebo jinou zemí, které umožní úředníkům získat nebo zvýšit jejich odbornou způsobilost či znalosti v celních záležitostech; u pracovních návštěv organizovaných ve třetích zemích lze z programu financovat pouze cestovní a pobytové náklady (ubytování a denní příspěvky);
iv)
činnosti sledování prováděné společnými skupinami úředníků Komise a úředníků zúčastněných zemí, jejichž úkolem je analyzovat celní postupy, zjišťovat problémy při provádění pravidel a případně i předkládat návrhy na úpravu pravidel a pracovních metod Unie;
v)
skupiny odborníků, zejména strukturované formy spolupráce dočasného či trvalého charakteru, jež sdružují odborné znalosti a dovednosti k plnění úkolů v konkrétních oblastech nebo provádějí operační činnosti,, případně podporou on-line služeb spolupráce, administrativní pomoci i infrastruktury a vybavení;
vi)
akce zaměřené na budování kapacit celní správy a podpůrné akce;
vii)
studie;
viii)
společně vytvořené komunikační akce;
ix)
jakékoli další činnosti, které podporují obecné, zvláštní a operační cíle uvedené v článcích 5 a 6;
b)
budování kapacit v oblasti informačních technologií: vývoj, údržba, provoz a kontrola kvality unijních složek evropských informačních systémů stanovených v oddílu A přílohy II a nových evropských informačních systémů zřízených právem Unie;
c)
budování odborné způsobilosti: společné akce v oblasti odborné přípravy, jejichž cílem je podpora nezbytných odborných dovedností a znalostí vztahujících se k oblasti cel.
Článek 8
Zvláštní prováděcí ustanovení o společných akcích
1. Účast na společných akcích uvedených v čl. 7 písm. a) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země zajistí, aby k účasti na společných akcích byli nominováni úředníci s náležitým profilem a kvalifikací.
3. Zúčastněné země případně přijmou nezbytná opatření pro provádění společných akcí, zejména zvyšováním informovanosti o těchto akcích a zajištěním optimálního využití vzniklých výstupů.
Článek 9
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování kapacit v oblasti informačních technologií
1. Komise a zúčastněné země zajistí, aby evropské informační systémy uvedené v oddílu A přílohy II byly rozvíjeny, provozovány a náležitě udržovány.
2. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi koordinuje ty aspekty zavádění a fungování unijních složek, jež jsou uvedeny v oddílu B přílohy II, i neunijních složek, jež popisuje oddíl C přílohy II, Evropských informačních systémů uvedených v oddílu A přílohy II, které jsou nezbytné pro zajištění jejich operability, vzájemné propojenosti a soustavného zlepšování.
3. Unie nese náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz unijních složek. Náklady na pořízení, vývoj, instalaci, údržbu a každodenní provoz neunijních složek nesou zúčastněné země.
Článek 10
Zvláštní prováděcí ustanovení o budování odborné způsobilosti
1. Účast na společných akcích v oblasti odborné přípravy uvedených v čl. 7 písm. c) je dobrovolná.
2. Zúčastněné země případně začlení do svých vnitrostátních programů odborné přípravy společně vytvořený obsah odborné přípravy, včetně modulů elektronického vzdělávání, programů odborné přípravy a společně dohodnutých norem odborné přípravy.
3. Zúčastněné země zajistí, aby jejich úředníci obdrželi úvodní i průběžnou odbornou přípravu, která je nezbytná pro získání společných odborných dovedností a znalostí v souladu s programy odborné přípravy.
4. Zúčastněné země poskytnou svým úředníkům nezbytnou jazykovou přípravu, aby získali dostatečnou úroveň jazykových znalostí pro účast v programu.
KAPITOLA III
FINANČNÍ RÁMEC
Článek 11
Finanční rámec
1. Finanční krytí pro provádění programu na období 2014-2020 je stanoveno na 522 943 000 EUR v běžných cenách.
Roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. V rámci finančního krytí jsou orientační částky přidělovány na způsobilé akce uvedené v článku 7 v rámci procentuálního rozmezí uvedeného v příloze III pro každý druh akce. Komise se od orientačních částek přídělů finančních prostředků uvedených v příloze může odchýlit, nesmí však zvýšit přidělený podíl finančního krytí na jednotlivé druhy akce o více než 10 %.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 15 pozměňující orientační příděly finančních prostředků uvedené v příloze III, pokud by bylo nezbytné uvedený limit překročit.
Článek 12
Druhy podpory
1. Komise provádí program v souladu s nařízením (EU. Euratom) č. 966/2012.
2. Finanční podpora Unie na způsobilé akce podle článku 7 má podobu:
a)
grantů;
b)
zadávání veřejných zakázek;
c)
náhrady nákladů vynaložených externími odborníky uvedenými v článku 4.
3. Míra spolufinancování u grantů činí až 100 % způsobilých nákladů v případě denních příspěvků, nákladů na cestování a ubytování a nákladů spojených s organizováním akcí.
Pokud tyto akce vyžadují udělení grantů, stanoví příslušnou míru spolufinancování roční pracovní programy.
4. Finanční příděl pro program může pokrýt také:
a)
náklady vzniklé v souvislosti s přípravnými, monitorovacími, auditními a hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí pro řízení programu a dosažení jeho cílů, zejména náklady na studie, na schůzky odborníků, informační a komunikační akce, včetně institucionální komunikace o politických prioritách Unie, jestliže se vztahují k cílům tohoto programu;
b)
náklady spojené se sítěmi informačních technologií se zaměřením na zpracování a výměnu informací; a
c)
všechny ostatní náklady na technickou a administrativní pomoc, které vzniknou Komisi při řízení programu.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny opatřeními k prevenci podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou uzavřenou na základě tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
KAPITOLA IV
PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI
Článek 14
Pracovní program
1. Za účelem provádění programu přijímá Komise prostřednictvím prováděcích aktů roční pracovní programy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 2.
Každý roční pracovní program provede cíle programu tím, že určí:
a)
akce v souladu s obecnými, zvláštními a operačními cíli stanovenými v článcích 5 a 6, způsob provádění a ve vhodných případech rovněž podmínky zřizování týmů odborníků uvedených v čl. 7 písm. a) bodu v), jakož i očekávané výsledky;
b)
rozpis rozpočtu podle druhu akce;
c)
míru spolufinancování u grantů, jak je uvedeno v čl. 12 odst. 3.
2. Při přípravě ročního pracovního programu bere Komise v úvahu společný přístup v oblasti celní politiky. Tento přístup je pravidelně revidován a určován v partnerství mezi Komisí a členskými státy ve Skupině pro celní politiku složené z vedoucích celních správ členských států nebo jejich zástupců a zástupců Komise.
Komise Skupinu pro celní politiku pravidelně informuje o opatřeních vztahujících se k provádění programu.
Článek 15
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce je svěřena Komisi na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 3 druhém pododstavci a čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 11 odst. 2 druhého pododstavce vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 16
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 17
Sledování akcí v rámci programu
1. Komise ve spolupráci se zúčastněnými zeměmi na základě ukazatelů uvedených v příloze I sleduje provádění programu a akcí v jeho rámci.
2. Komise zveřejní výsledky sledování.
3. Výsledky sledování se použijí pro účely hodnocení programu v souladu s článkem 18.
Článek 18
Hodnocení
1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období a závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavcích 2 a 3. Výsledky těchto hodnocení, včetně nalezených výraznějších nedostatků, se začlení do rozhodnutí o možném prodloužení, úpravě či pozastavení programů v následujících obdobích. Tato hodnocení provádí nezávislý externí hodnotitel.
2. Do 30. června 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu v polovině období, která se zaměří na dosažení cílů akcí v rámci programu, účinnost využívání prostředků a přidanou hodnotu programu na evropské úrovni. Tato zpráva se bude mimoto zabývat zjednodušením a trvalou platností cílů, jakož i přínosem programu k prioritám Unie, totiž inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.
3. Do 31. prosince 2021 vypracuje Komise závěrečnou hodnotící zprávu týkající se oblastí uvedených v odstavci 2 a dlouhodobého dopadu a udržitelnosti účinků programu.
4. Zúčastněné země poskytnou Komisi na její žádost veškeré údaje a informace, které mohou přispět k její hodnotící zprávě v polovině období a závěrečné hodnotící zprávě.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Rozhodnutí č. 624/2007/ES se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Finanční závazky související s akcemi prováděnými podle uvedeného rozhodnutí se však až do dokončení těchto akcí nadále řídí uvedeným rozhodnutím.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.