EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 526/2013
af 21. maj 2013
om Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 460/2004
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Elektronisk kommunikation og infrastruktur samt elektroniske tjenester er både direkte og indirekte afgørende faktorer i den økonomiske og samfundsmæssige udvikling. De elektroniske kommunikationssystemer spiller en central rolle i samfundet og er i sig selv blevet en alment tilgængelig ressource på lige fod med elektricitet og vand, ligesom de udgør vitale faktorer i leveringen af elektricitet, vand og andre vigtige tjenesteydelser. Kommunikationsnettene fungerer som katalysatorer i social og innovationsmæssig henseende, forøger teknologiens indvirkning og former forbrugeradfærd, forretningsmodeller, industrier samt borgernes deltagelse i det politiske liv. Sammenbrud i systemerne kan få alvorlige fysiske, sociale og økonomiske konsekvenser, og derfor er det særlig vigtigt at tage skridt til at beskytte systemerne bedre og gøre dem mere robuste for at sikre vigtige tjenesteydelsers kontinuitet. De sikkerhedsmæssige udfordringer i forbindelse med elektronisk kommunikation og infrastruktur og elektroniske tjenester, særlig systemernes integritet, disponibilitet og fortrolighed, vokser hele tiden, bl.a. med hensyn til de enkelte komponenter i kommunikationsinfrastrukturen og den software, der kontrollerer disse komponenter, infrastrukturen som helhed og de tjenester, der leveres via denne infrastruktur. Dette er et anliggende af stigende betydning for samfundet, ikke mindst på grund af risikoen for problemer som følge af systemernes kompleksitet, fejlfunktioner, systemfejl, uheld, fejl og angreb, der kan få konsekvenser for den elektroniske og fysiske infrastruktur, som sikrer tjenesteydelser af stor betydning for EU-borgernes trivsel.
(2)
Der opstår hele tiden nye risici, og sikkerhedsproblemer kan skade brugernes tillid til teknologi, net og tjenester og derved påvirke deres mulighed for at udnytte det indre markeds fulde potentiale og udbredt anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (ikt).
(3)
Det er derfor vigtigt for politikere, erhvervslivet og brugere, at der jævnligt foretages en vurdering af net- og informationssikkerhedssituationen i Unionen på grundlag af pålidelige EU-data samt systematiske prognoser over fremtidige udviklinger, udfordringer og trusler, både på EU-plan og globalt plan.
(4)
Ved afgørelse 2004/97/EF, Euratom (3), vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 13. december 2003, besluttede repræsentanterne for medlemsstaterne, at Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA), der skulle oprettes på grundlag af Kommissionens forslag, skulle have sit sæde i en by i Grækenland, som skulle fastlægges nærmere af den græske regering. Efter nævnte afgørelse bestemte den græske regering, at ENISA skulle have sit sæde i Heraklion på Kreta.
(5)
Den 1. april 2005 blev der indgået en hjemstedsaftale mellem agenturet og værtsmedlemsstaten.
(6)
Agenturets værtsmedlemsstat bør sikre de bedst mulige betingelser for, at agenturet kan fungere problemfrit og effektivt. For at agenturet korrekt og effektivt kan udføre sine opgaver og rekruttere og fastholde personale samt øge effektiviteten af netværksaktiviteter, er det afgørende, at agenturet er placeret på et passende sted, hvor der bl.a. er passende transportforbindelser og faciliteter for ægtefæller og børn, som følger med agenturets personale. De nødvendige foranstaltninger bør fastlægges i en aftale, som efter godkendelse af agenturets bestyrelse indgås mellem agenturet og værtsmedlemsstaten.
(7)
For at forbedre sin operationelle effektivitet har agenturet derfor oprettet et filialkontor i Athens storbyområde, som bør opretholdes efter aftale med og med støtte fra værtsmedlemsstaten, og agenturets operationelle personale bør være baseret der. Personale, der hovedsagelig beskæftiger sig med agenturets administration (herunder den administrerende direktør), økonomi, skrivebordsundersøgelse og -analyse, IT og facility management, menneskelige ressourcer, uddannelse, kommunikation og pr, bør være baseret i Heraklion.
(8)
Agenturet har ret til at bestemme sin egen organisation med henblik på at sikre en korrekt og effektiv udførelse af sine opgaver, samtidig med at bestemmelserne fastsat i denne forordning om hjemstedet og Athen-filialkontoret overholdes. Navnlig med henblik på udførelse af opgaver, der kræver samspil med centrale interessenter, som f.eks. EU-institutionerne, bør agenturet træffe de nødvendige praktiske foranstaltninger for at øge en sådan operationel effektivitet.
(9)
I 2004 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EF) nr. 460/2004 (4) om oprettelse af ENISA med det formål at bidrage til målet om at sikre et højt net- og informationssikkerhedsniveau i Unionen og udvikle en net- og informationssikkerhedskultur til gavn for borgerne, forbrugerne, virksomhederne og de offentlige administrationer. I 2008 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EF) nr. 1007/2008 (5) om forlængelse af agenturets mandat frem til marts 2012. Ved forordning (EU) nr. 580/2011 (6) forlænges agenturets mandat frem til den 13. september 2013.
(10)
Agenturet bør afløse ENISA som oprettet ved forordning (EF) nr. 460/2004. Inden for rammerne af den afgørelse, som repræsentanterne for medlemsstaterne, forsamlet i Det Europæiske Råd den 13. december 2003, har truffet, bør værtsmedlemsstaten opretholde og videreudvikle de nuværende praktiske foranstaltninger for at sikre, at agenturet, herunder Athen-filialkontoret, kan fungere problemfrit og effektivt, og lette rekruttering og fastholdelse af højt kvalificeret personale.
(11)
Siden ENISA blev oprettet, har udfordringerne i forbindelse med net- og informationssikkerhed udviklet sig i takt med den teknologiske, markedsmæssige og samfundsøkonomiske udvikling, og de har været genstand for yderligere overvejelser og debat. Som reaktion herpå har Unionen ajourført sine mål for net- og informationssikkerhedspolitikken. Denne forordning har som mål at styrke agenturet, så det kan bidrage effektivt til EU-institutionernes og medlemsstaternes bestræbelser på at udvikle et europæisk beredskab til at håndtere net- og informationssikkerhedsproblemer.
(12)
Foranstaltninger for det indre marked, der vedrører sikkerhed i forbindelse med elektronisk kommunikation og mere generelt net- og informationssikkerhed, kræver, at EU-institutionerne og medlemsstaterne iværksætter forskellige tekniske og organisatoriske tiltag. En uensartet anvendelse af disse krav kan føre til ineffektivitet og skabe hindringer for det indre marked. Dette gør det nødvendigt med et ekspertisecenter på EU-plan, der kan yde vejledning, rådgive og yde bistand i spørgsmål om net- og informationssikkerhed, og som EU-institutionerne og medlemsstaterne kan støtte sig til. Agenturet kan opfylde disse behov ved at udvikle og opretholde et højt ekspertiseniveau og bistå EU-institutionerne, medlemsstaterne og erhvervslivet med at opfylde de retlige og reguleringsmæssige krav vedrørende net- og informationssikkerhed samt fastlægge og behandle net- og informationssikkerhedsspørgsmål og således bidrage til et velfungerende indre marked.
(13)
Agenturet bør udføre de opgaver, det pålægges i kraft af EU-retsakter inden for elektronisk kommunikation, og bidrage generelt til øget sikkerhed inden for elektronisk kommunikation samt beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger ved blandt andet at yde ekspertbistand og rådgivning samt ved at fremme udveksling af bedste praksis og tilbyde politikforslag.
(14)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (7) kræver, at udbydere af offentlige elektroniske kommunikationsnet eller offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester træffer passende foranstaltninger for at beskytte nettenes og tjenesternes integritet og sikkerhed, og direktivet indfører en forpligtelse for de nationale tilsynsmyndigheder til, når det er relevant, at underrette bl.a. agenturet om brud på sikkerheden og tab af integritet, hvis dette har en væsentlig indvirkning på driften af net eller tjenester, og til en gang om året at forelægge agenturet en sammenfattende rapport om de indberetninger, de har modtaget, og de foranstaltninger, der er truffet. I henhold til direktiv 2002/21/EF bør agenturet, ved at afgive udtalelser, desuden bidrage til at harmonisere relevante tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger.
(15)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (8) kræver, at udbydere af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester træffer passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte deres tjenester, og det stiller desuden krav om at kommunikationshemmeligheden, for så vidt angår både selve kommunikationen og de dermed forbundne trafikdata, opretholdes. Direktiv 2002/58/EF indfører informations- og underretningskrav over for udbydere af elektroniske kommunikationstjenester i forbindelse med brud på persondatasikkerheden. Det kræver endvidere, at Kommissionen rådfører sig med agenturet, inden den vedtager tekniske gennemførelsesforanstaltninger om, under hvilke omstændigheder informations- og underretningskravene gælder, samt hvilke former og procedurer der skal anvendes. Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (9) skal medlemsstaterne kræve, at den registeransvarlige iværksætter de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, forringelse, ubeføjet udbredelse eller ikke-autoriseret adgang, navnlig hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger i et net, samt mod enhver anden ulovlig form for behandling.
(16)
Agenturet bør bidrage til et højt net- og informationssikkerhedsniveau, til bedre beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger og til at tilvejebringe og fremme en net- og informationssikkerhedskultur til gavn for borgere, forbrugere, virksomheder og den offentlige sektors organisationer i Unionen og således bidrage til et velfungerende indre marked. Med henblik herpå bør agenturet tildeles de nødvendige budgetmidler.
(17)
I betragtning af den voksende betydning af de elektroniske kommunikationsnet, som nu udgør rygraden i den europæiske økonomi, og af den digitale økonomis aktuelle størrelse bør de finansielle og menneskelige ressourcer, der tildeles agenturet, forøges i overensstemmelse med dettes udvidede rolle og opgaver og afgørende placering i forbindelse med forsvaret af det europæiske digitale økosystem.
(18)
Agenturet bør fungere som et referencepunkt og skabe tillid i kraft af sin uafhængighed, kvaliteten af den rådgivning, det yder, og af de informationer, det videregiver, samt i kraft af den åbenhed, der er forbundet med dets procedurer og drift, og dets omhu ved udførelsen af sine opgaver. Agenturet bør bygge på medlemsstaternes og Unionens indsats og derfor udføre sine opgaver i fuldt samarbejde med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne og være åbent for forbindelser med erhvervslivet og andre relevante interessenter. Desuden bør det bygge på bidrag fra og samarbejde med den private sektor, der spiller en vigtig rolle i indsatsen for at gøre elektronisk kommunikation og infrastruktur og elektroniske tjenester sikre.
(19)
Som grundlag for, hvordan agenturet skal nå sine mål, bør der opstilles et sæt opgaver, der samtidig giver agenturet fleksibilitet i dets aktiviteter. Agenturets opgaver bør omfatte indsamling af information og data, der er nødvendige for at gennemføre analyser af de risici, der er for sikkerheden og robustheden i elektronisk kommunikation og infrastruktur og elektroniske tjenester, og for at agenturet i samarbejde med medlemsstaterne, Kommissionen og, i givet fald de relevante interessenter, kan vurdere net- og informationssikkerhedssituationen i Unionen. Agenturet bør koordinere sin indsats og samarbejde med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne og styrke samarbejdet mellem interessenter i Europa, navnlig ved at inddrage de kompetente nationale organer og EU-organer og net- og informationssikkerhedseksperter på højt niveau fra den private sektor med kompetence på de relevante områder i aktiviteterne, navnlig udbydere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, netværksudstyrsfabrikanter og softwareleverandører, under hensyntagen til, at net- og informationssystemer omfatter kombinationer af hardware, software og tjenester. Agenturet bør bistå EU-institutionerne og medlemsstaterne i deres dialog med erhvervslivet med henblik på at imødegå sikkerhedsrelaterede problemer i hardware- og softwareprodukter og derved bidrage til en samordnet tilgang til net- og informationssikkerhed.
(20)
Agenturet bør modtage net- og informationssikkerhedsstrategier, der offentliggøres af en af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller af en medlemsstat, til orientering, og for at undgå dobbeltarbejde. Agenturet bør analysere strategierne og fremme deres præsentation i et format, der letter sammenligneligheden. Det bør gøre strategierne og sine analyser tilgængelige for offentligheden via elektroniske medier.
(21)
Agenturet bør bistå Kommissionen ved at yde rådgivning og i form af udtalelser og analyser om EU-spørgsmål vedrørende politikudvikling på net- og informationssikkerhedsområdet, herunder beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur og robusthed. Agenturet bør også bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og, hvor det er relevant, medlemsstaterne, hvis de anmoder herom, med at udvikle deres politik og kompetence inden for net- og informationssikkerhed.
(22)
Agenturet bør tage fuldt hensyn til igangværende forsknings-, udviklings- og teknologivurderingsaktiviteter, navnlig aktiviteter, der gennemføres som led i de forskellige EU-forskningsinitiativer, for at rådgive Unionen og, hvor det er relevant, medlemsstaterne, hvis de anmoder herom, om forskningsbehov inden for net- og informationssikkerhed.
(23)
Agenturet bør bistå såvel Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer som medlemsstaterne med at opbygge og forbedre deres kompetence og beredskab på tværs af grænserne til at forebygge, opdage og imødegå sikkerhedsproblemer og sikkerhedsrelaterede hændelser i net og informationssystemer. I den forbindelse bør agenturet lette samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem Kommissionen og andre af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne. Med henblik herpå bør agenturet støtte medlemsstaterne i deres vedvarende indsats for at forbedre deres beredskab og for at tilrettelægge og gennemføre europæiske øvelser om sikkerhedsrelaterede hændelser og, efter anmodning fra en medlemsstat, nationale øvelser.
(24)
For bedre at forstå udfordringerne på net- og informationssikkerhedsområdet er det nødvendigt, at agenturet analyserer både eksisterende risici og nye risici, der dukker op. Med henblik herpå bør agenturet i samarbejde med medlemsstaterne og, alt efter hvad der er relevant, med statistiske organer og andre indsamle relevante oplysninger. Desuden bør agenturet bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at indsamle, analysere og formidle oplysninger om net- og informationssikkerhed. Indsamlingen af statistiske oplysninger og data, der er nødvendige for at gennemføre analyser af de risici, der er for sikkerheden og robustheden i elektronisk kommunikation og infrastruktur og elektroniske tjenester, bør ske på grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne og agenturets indsigt i EU-institutionernes ikt-infrastrukturer i henhold til EU-bestemmelserne og nationale bestemmelser, der er i overensstemmelse med EU-retten. På grundlag af disse oplysninger bør agenturet fastholde opmærksomheden på den seneste status for net- og informationssikkerhed og tilknyttede tendenser i Unionen til gavn for Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne.
(25)
Agenturet bør under udførelsen af sine opgaver lette samarbejdet mellem Unionen og medlemsstaterne for at forbedre bevidstheden om net- og informationssikkerhedssituationen i Unionen.
(26)
Agenturet bør lette samarbejdet mellem medlemsstaternes kompetente uafhængige tilsynsmyndigheder, især ved at støtte udvikling, fremme og udveksling af bedste praksis og standarder for uddannelsesprogrammer og bevidstgørelsestiltag. Øget informationsudveksling mellem medlemsstaterne vil fremme sådanne foranstaltninger. Agenturet bør bidrage til at bevidstgøre de enkelte brugere af elektroniske kommunikationsmidler, infrastrukturer og tjenester, herunder ved at bistå medlemsstater, der har valgt at anvende platformen for almennyttig information, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF af 7. marts 2002 om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (forsyningspligtdirektivet) (10), med at udarbejde relevant almennyttig information vedrørende net- og informationssikkerhed samt ved at bistå med udarbejdelsen af en sådan information, som skal indgå i leveringen af nyt udstyr til brug i offentlige kommunikationsnet. Agenturet bør også støtte samarbejdet mellem interessenter på EU-plan, blandt andet ved at fremme informationsudveksling, bevidstgørelseskampagner og programmer for almen og erhvervsfaglig uddannelse.
(27)
Agenturet bør bl.a. bistå Unionens relevante institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne i oplysningskampagner for slutbrugere med sigte på at fremme en mere sikker individuel adfærd på nettet og øge bevidstheden om de potentielle farer på internettet, navnlig internetkriminalitet, såsom phishingangreb, botnet, økonomisk svig og banksvindel, samt fremme af grundlæggende autentificerings- og databeskyttelsesrådgivning.
(28)
For fuldt ud at opfylde sine mål bør agenturet arbejde sammen med relevante organer, herunder dem, der arbejder med internetkriminalitet, som f.eks. Europol, og myndigheder med ansvar for beskyttelse af privatlivets fred, for at udveksle knowhow og bedste praksis og yde rådgivning om aspekter af net- og informationssikkerhed, der kan have indflydelse på deres arbejde. Agenturet bør sigte mod at opnå synergi mellem disse organers bestræbelser og dets egne bestræbelser på at fremme forbedret net- og informationssikkerhed. Repræsentanter for de myndigheder på nationalt og EU-plan, der har ansvar for retshåndhævelse og beskyttelse af privatlivets fred, bør kunne være repræsenteret i agenturets stående gruppe af interessenter. I sine kontakter med retshåndhævende myndigheder vedrørende aspekter af net- og informationssikkerhed, der kan have indflydelse på disse myndigheders arbejde, bør agenturet respektere de eksisterende informationskanaler og etablerede net.
(29)
Kommissionen har lanceret et europæisk offentlig-privat partnerskab for en robust ikt-infrastruktur som en fleksibel EU-dækkende samarbejdsplatform, der bringer interessenter sammen, så de kan drøfte forvaltningspolitiske mål og økonomiske og markedsmæssige aspekter af udfordringerne og tiltagene for at gøre ikt-infrastrukturen mere robust; agenturet bør spille en formidlende rolle i denne forbindelse.
(30)
For at fremme net- og informationssikkerhed og dens synlighed bør agenturet lette samarbejdet mellem medlemsstaternes kompetente offentlige organer, især ved at støtte udvikling og udveksling af bedste praksis og bevidstgørelsestiltag og ved at styrke deres outreach-aktiviteter. Agenturet bør også støtte samarbejdet mellem interessenter og EU-institutionerne, bl.a. ved at fremme informationsudveksling og bevidstgørelsesaktiviteter.
(31)
For at fremme et højt net- og informationssikkerhedsniveau i Unionen bør agenturet fremme samarbejde og udveksling af oplysninger og bedste praksis mellem relevante organisationer, som f.eks. enheder, der håndterer it-sikkerhedshændelser (CSIRT'er) og it-beredskabsenheder (CERT'er).
(32)
Et EU-system med velfungerende CERT'er bør udgøre hjørnestenen af Unionens net- og informationssikkerhedsinfrastruktur. Agenturet bør understøtte medlemsstaternes CERT'er og EU-CERT'en i driften af et netværk af CERT'er, herunder medlemmerne af European Governmental CERTs Group. For at sikre, at alle CERT'er har tilstrækkelig avanceret kapacitet, og at denne kapacitet så vidt muligt svarer til kapaciteten af de mest avancerede CERT'er, bør agenturet fremme oprettelsen og driften af et fagfællebedømmelsessystem. Agenturet bør endvidere fremme og støtte samarbejdet mellem de relevante CERT'er i tilfælde af hændelser, angreb på eller afbrydelser af net eller infrastruktur, der styres eller beskyttes af CERT'erne, og som berører eller vil kunne berøre mindst to CERT'er.
(33)
Effektive net- og informationssikkerhedsstrategier bør baseres på velgennemtænkte risikovurderingsmetoder, både i den offentlige og den private sektor. Der anvendes risikovurderingsmetoder og procedurer på forskellige niveauer, men der er ingen fælles praksis for, hvordan de anvendes effektivt. Ved at udvikle og fremme bedste praksis for risikovurdering og interoperable risikostyringsløsninger i den offentlige og den private sektors organisationer kan man øge sikkerhedsniveauet i nettene og informationssystemerne i Unionen. Til dette formål bør agenturet støtte samarbejdet mellem interessenter på EU-plan og lette deres bestræbelser på at etablere og indføre europæiske og internationale standarder for risikostyring og for målbar sikkerhed i elektroniske produkter, systemer, net og tjenesteydelser, som sammen med software udgør net- og informationssystemerne.
(34)
Agenturet bør, hvor det er hensigtsmæssigt for, at det kan varetage sine mål og udføre sine opgaver, udveksle erfaringer og generelle oplysninger med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, som beskæftiger sig med net- og informationssikkerhed. Agenturet bør bidrage til at identificere forskningsprioriteringerne på EU-plan på områderne netværkers modstandsdygtighed og net- og informationssikkerhed samt tilbyde viden om industriens behov til relevante forskningsinstitutioner.
(35)
Agenturet bør tilskynde medlemsstaterne og serviceydere til at hæve deres generelle sikkerhedsstandarder, så alle internetbrugere tager de nødvendige skridt til at sikre deres egen personlige internetsikkerhed.
(36)
Net- og informationssikkerhedsproblemer er af global karakter. Der er behov for et tættere internationalt samarbejde for at forbedre sikkerhedsstandarderne, herunder definitionen af fælles adfærdsnormer og adfærdskodekser, og informationsudveksling, hvilket vil fremme hurtigere internationalt samarbejde om samt en fælles global tilgang til net- og informationssikkerhedsspørgsmål. Agenturet bør derfor støtte et fortsat EU-engagement og samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, ved, hvor det er relevant, at yde den nødvendige ekspertise og analyse til Unionens relevante institutioner, organer, kontorer og agenturer.
(37)
Agenturet bør varetage sine opgaver i overensstemmelse med nærhedsprincippet, idet det sikrer en passende grad af koordinering mellem medlemsstaterne i spørgsmål om net- og informationssikkerhed og forbedrer de nationale politikkers effektivitet og dermed tilføjer dem merværdi, og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målene i denne forordning. Udførelsen af agenturets opgaver bør styrke, men ikke gribe ind i eller træde i stedet for, hindre eller overlappe de relevante beføjelser og opgaver, der er tildelt nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med direktiverne om elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, samt de beføjelser og opgaver, der er tillagt sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC), der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1211/2009 (11), Kommunikationsudvalget, som er omhandlet i direktiv 2002/21/EF, de europæiske standardiseringsorganisationer, de nationale standardiseringsorganisationer og det stående udvalg, jf. direktiv 98/34/EF (12), samt medlemsstaternes uafhængige tilsynsmyndigheder som fastlagt i direktiv 95/46/EF.
(38)
Det er nødvendigt at gennemføre visse principper om agenturets forvaltning for at overholde den fælles erklæring og fælles tilgang, som den interinstitutionelle arbejdsgruppe om EU's decentrale agenturer nåede til enighed om i juli 2012, og som har til formål at strømline agenturernes aktiviteter og forbedre deres resultater.
(39)
Den fælles erklæring og fælles tilgang bør, alt efter hvad der er relevant, også afspejles i agenturets arbejdsprogrammer, agenturets evalueringer og agenturets rapporterings- og administrationspraksis.
(40)
For at agenturet kan fungere korrekt, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at personer, der udpeges til bestyrelsen, har en hensigtsmæssig faglig ekspertise. Kommissionen og medlemsstaterne bør også gøre en indsats for at begrænse udskiftningen af deres respektive repræsentanter i bestyrelsen, så der sikres kontinuitet i bestyrelsens arbejde.
(41)
Det er afgørende, at agenturet skaber og vedligeholder et ry for upartiskhed, integritet og høje faglige standarder. Bestyrelsen bør derfor vedtage omfattende regler, der omfatter hele agenturet, for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter.
(42)
I betragtning af agenturets særlige forhold og de vanskelige udfordringer, det står over for, bør agenturets organisatoriske struktur forenkles og styrkes for at sikre større effektivitet. Der bør derfor bl.a. nedsættes et forretningsudvalg, således at bestyrelsen kan fokusere på spørgsmål af strategisk betydning.
(43)
Bestyrelsen bør udnævne en regnskabsfører i overensstemmelse med regler vedtaget i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (13) (finansforordningen).
(44)
For at sikre, at agenturet fungerer effektivt, bør medlemsstaterne og Kommissionen være repræsenteret i bestyrelsen, der bør fastlægge de overordnede retningslinjer for agenturets drift og sikre, at agenturet udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne forordning. Bestyrelsen bør have de beføjelser, der er nødvendige, til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansielle bestemmelser, fastlægge transparente arbejdsprocedurer for agenturets beslutningstagning, vedtage agenturets arbejdsprogram, vedtage sin egen forretningsorden og agenturets interne forretningsgange, udnævne den administrerende direktør og træffe afgørelse om at forlænge den administrerende direktørs mandatperiode efter at have indhentet en udtalelse fra Europa-Parlamentet eller bringe den til ophør. Bestyrelsen bør nedsætte et forretningsudvalg, der kan bistå den i udførelsen af dens administrative og budgetmæssige opgaver
(45)
Et velfungerende agentur kræver, at den administrerende direktør udnævnes på grundlag af kvalifikationer og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt kvalifikationer og erfaring, der er relevante for net- og informationssikkerhed, og at den administrerende direktørs opgaver med hensyn til tilrettelæggelsen af agenturets interne opgaver udføres i fuld uafhængighed. Med henblik herpå bør den administrerende direktør efter høring af Kommissionen udarbejde et forslag til agenturets arbejdsprogram og træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at arbejdsprogrammet gennemføres korrekt. Den administrerende direktør bør hvert år udarbejde en årsberetning, der skal forelægges for bestyrelsen, udfærdige et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter samt gennemføre budgettet.
(46)
Den administrerende direktør bør kunne nedsætte ad hoc-arbejdsgrupper til at behandle specifikke spørgsmål, særlig af videnskabelig, teknisk, retlig eller samfundsøkonomisk art. Ved nedsættelsen af ad hoc-arbejdsgrupper bør den administrerende direktør trække på den relevante eksterne ekspertise, der er nødvendig, for at agenturet kan få adgang til de seneste nye oplysninger om de sikkerhedsudfordringer, der følger med et informationssamfund i stadig udvikling. Den administrerende direktør bør sikre, at medlemmerne af ad hoc-arbejdsgrupperne udvælges på grundlag af den højeste ekspertisestandard, og tage skridt til at sikre en passende repræsentativ balance, afhængigt af de specifikke spørgsmål, mellem medlemsstaternes offentlige administrationer, EU-institutionerne og den private sektor, herunder erhvervslivet, brugerne og akademiske eksperter i net- og informationssikkerhed. Den administrerende direktør bør, alt efter hvad der er relevant, og fra sag til sag kunne invitere eksperter, der er anerkendt som kompetente på det pågældende område, til at deltage i arbejdsgruppernes arbejde. Deres udgifter bør afholdes af agenturet i overensstemmelse med dets interne regler og i overensstemmelse med regler vedtaget i henhold til finansforordningen.
(47)
Agenturet bør have en stående gruppe af interessenter som et rådgivende organ, der kan sikre en løbende dialog med den private sektor, forbrugerorganisationerne og andre relevante interessenter. Den stående gruppe af interessenter, der nedsættes af bestyrelsen på forslag af den administrerende direktør, bør koncentrere sig om spørgsmål, der er relevante for interessenter, og forelægge dem for agenturet. Den administrerende direktør bør, når det er relevant og under hensyn til dagsordenen for møderne, kunne invitere repræsentanter for Europa-Parlamentet og andre relevante organer til at deltage i gruppens møder.
(48)
Da der er tilstrækkelig repræsentation af interessenter i den stående gruppe af interessenter, og denne gruppe navnlig skal høres vedrørende udkastet til arbejdsprogram, er der ikke længere noget behov for repræsentation af interessenter i bestyrelsen.
(49)
Agenturet bør følge de relevante EU-bestemmelser om aktindsigt som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (14). De oplysninger, som agenturet behandler i forbindelse med sit interne arbejde, og de oplysninger, som det behandler under udførelsen af dets opgaver, bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15).
(50)
Agenturet bør overholde de bestemmelser, der gælder for EU-institutionerne samt national lovgivning vedrørende behandling af følsomme dokumenter.
(51)
For at agenturet kan sikres fuld selvstændighed og uafhængighed og for at sætte det i stand til at udføre supplerende og nye opgaver, herunder uforudsete hasteopgaver, bør agenturet råde over et tilstrækkeligt og selvstændigt budget, hvortil indtægterne hovedsagelig kommer fra et bidrag fra Unionen og fra bidrag fra tredjelande, der deltager i agenturets arbejde. Størstedelen af agenturets ansatte bør være direkte involveret i den operationelle gennemførelse af agenturets mandat. Værtsmedlemsstaten og enhver anden medlemsstat bør kunne yde frivillige bidrag til agenturets indtægter. Unionens budgetprocedure bør finde anvendelse på ethvert bidrag, som kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget. Desuden bør revisionen af agenturets regnskaber forestås af Revisionsretten for at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed.
(52)
I betragtning af det stadigt skiftende trusselsbillede og udviklingen af Unionens politik for net- og informationssikkerhed, og for at tilpasse sig til den flerårige finansielle ramme, bør agenturets mandatperiode fastsættes for en begrænset periode på syv år med mulighed for en forlængelse af perioden.
(53)
Der bør foretages en uafhængig evaluering af agenturets arbejde. Evalueringen bør tage stilling til, om agenturets mål opfyldes effektivt, om arbejdsmetoderne er effektive, og om dets opgaver er relevante, for at det kan afgøres, om målene stadig er gyldige, og på grundlag heraf, om agenturets mandat bør forlænges og i bekræftende fald for hvilken periode.
(54)
Såfremt Kommissionen hen imod udløbet af agenturets mandatperiode ikke har fremlagt et forslag til en forlængelse af mandatet, bør agenturet og Kommissionen træffe de relevante foranstaltninger, især om spørgsmål i forbindelse med ansættelseskontrakter og budget arrangementer.
(55)
Målet for denne forordning, nemlig at oprette Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed med henblik på at bidrage til et højt net- og informationssikkerhedsniveau i Unionen og for at hæve oplysningsniveauet om informationssikkerhed og for at udvikle og fremme en net- og informationssikkerhedskultur i samfundet til gavn for borgerne, forbrugerne, virksomhederne og den offentlige sektors organisationer i Unionen og således bidrage til gennemførelsen af et velfungerende indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(56)
Forordning (EF) nr. 460/2004 bør ophæves.
(57)
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 og vedtog sin udtalelse den 20. december 2010 (16) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT 1
ANVENDELSESOMRÅDE, MÅL OG OPGAVER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (i det følgende benævnt »agenturet«), som skal udføre de opgaver, det tildeles med det formål at bidrage til et højt net- og informationssikkerhedsniveau i Unionen og for at hæve oplysningsniveauet om net- og informationssikkerhed og for at udvikle og fremme en net- og informationssikkerhedskultur i samfundet til gavn for borgerne, forbrugerne, virksomhederne og den offentlige sektors organisationer i Den Europæiske Union og således bidrage til gennemførelsen af et velfungerende indre marked.
2. Agenturets mål og opgaver berører ikke medlemsstaternes beføjelser med hensyn til net- og informationssikkerhed og berører under ingen omstændigheder aktiviteter vedrørende offentlig sikkerhed, forsvar, statens sikkerhed (herunder statens økonomiske velfærd for så vidt angår aspekter, der vedrører statens sikkerhed) og statens aktiviteter på det strafferetlige område.
3. I denne forordning forstås ved »net- og informationssikkerhed«: et nets eller et informationssystems evne til, på et givet tillidsniveau, at modstå uheld, ulovlige og ondsindede handlinger, der er til skade for tilgængeligheden, autenticiteten, integriteten og fortroligheden i forbindelse med data, der opbevares eller overføres, og de dermed forbundne tjenester, der tilbydes i eller er tilgængelige via disse net og systemer.
Artikel 2
Mål
1. Agenturet skal udvikle og opretholde et højt ekspertiseniveau.
2. Agenturet skal bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med at udarbejde de nødvendige politikker for net- og informationssikkerhed.
3. Agenturet skal bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne med at gennemføre de politikker, der er nødvendige for at opfylde de retlige og reguleringsmæssige krav vedrørende net- og informationssikkerhed i henhold til eksisterende og fremtidige EU-retsakter og dermed bidrage til et velfungerende indre marked.
4. Agenturet skal bistå Unionen og medlemsstaterne med at øge og styrke deres kapacitet og beredskab til at forebygge, opdage og imødegå net- og informationssikkerhedsproblemer og -hændelser.
5. Agenturet skal bruge sin ekspertise til at fremme et bredt samarbejde mellem aktører fra både den offentlige og den private sektor.
Artikel 3
Opgaver
1. Med det formål, der er fastsat i artikel, og for at nå de mål, der er fastsat i artikel 2, samt under overholdelse af artikel 1, stk. 2, skal agenturet udføre følgende opgaver:
a)
støtte udviklingen af Unionens politik og lovgivning ved at:
i)
bistå og rådgive i alle spørgsmål vedrørende Unionens politik og lovgivning om net- og informationssikkerhed
ii)
foretage forberedende arbejde, rådgivning og analyser vedrørende udviklingen og ajourføringen af Unionens politik og lovgivning om net- og informationssikkerhed
iii)
analysere offentligt tilgængelige net- og informationssikkerhedsstrategier og fremme offentliggørelse heraf
b)
støtte kapacitetsopbygningen ved at:
i)
støtte medlemsstaterne, på deres anmodning, i deres bestræbelser på at udvikle og forbedre forebyggelse, opdagelse og analyse af og kapaciteten til at imødegå net- og informationssikkerhedsproblemer og -hændelser, og give dem den nødvendige viden
ii)
fremme og lette frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forebygge, opdage og imødegå net- og informationssikkerhedsproblemer og -hændelser, når disse har en virkning på tværs af grænserne
iii)
bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i deres bestræbelser på at udvikle forebyggelse, opdagelse og analyse af og kapaciteten til at imødegå net- og informationssikkerhedsproblemer, navnlig ved at støtte driften af en it-beredskabsenhed (CERT) for dem
iv)
støtte en forøgelse af kapaciteten i nationale og statslige CERT'er og EU-CERT'en, herunder ved at fremme dialog og udveksling af oplysninger for at sikre, at hver CERT opfylder et fælles sæt af minimumskrav med hensyn til det aktuelle tekniske niveau og opererer i overensstemmelse med bedste praksis
v)
støtte tilrettelæggelsen og gennemførelsen af EU-øvelser vedrørende net- og informationssikkerhed og rådgive medlemsstaterne, efter deres anmodning, om nationale øvelser
vi)
bistå Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at indsamle, analysere og i overensstemmelse med medlemsstaternes sikkerhedskrav formidle oplysninger om net- og informationssikkerhed; og på grundlag af de oplysninger, som fremsendes af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og af medlemsstaterne i overensstemmelse med bestemmelser i EU-retten og nationale bestemmelser under overholdelse af EU-retten, holde Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne ajour med den seneste udvikling i net- og informationssikkerhedssituationen i Unionen til gavn for dem
vii)
støtte udviklingen af en EU-mekanisme for tidlig varsling, der kan supplere medlemsstaternes mekanismer
viii)
tilbyde uddannelse inden for net- og informationssikkerhed til relevante offentlige organer, eventuelt i samarbejde med interessenter
c)
støtte frivilligt samarbejde mellem de kompetente offentlige organer og mellem interessenter, herunder universiteter og forskningscentre i Unionen, og støtte bevidstgørelse ved bl.a. at:
i)
fremme samarbejdet mellem nationale og statslige CERT'er eller enheder, der håndterer it-sikkerhedshændelser (CSIRT'er), herunder CERT'en for Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer
ii)
fremme udvikling og udveksling af bedste praksis med henblik på at nå et højt net- og informationssikkerhedsniveau
iii)
lette dialogen og bestræbelserne på at udvikle og udveksle bedste praksis
iv)
fremme bedste praksis inden for udveksling af oplysninger og bevidstgørelse
v)
støtte Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og, efter deres anmodning, medlemsstaterne og deres relevante organer med at arrangere bevidstgørelsesaktiviteter, herunder på enkeltbrugerniveau, og andre opsøgende aktiviteter for at øge net- og informationssikkerheden og dens synlighed ved at udarbejde bedste praksis og retningslinjer
d)
støtte forskning og udvikling samt standardisering ved at:
i)
lette etableringen og indførelsen af europæiske og internationale standarder for risikostyring og for sikkerhed i elektroniske produkter, net og tjenesteydelser
ii)
rådgive Unionen og medlemsstaterne om forskningsbehov på området net- og informationssikkerhed med henblik på at gøre det muligt effektivt at imødegå nuværende og kommende net- og informationssikkerhedsrisici og -trusler, herunder hvad angår nye og kommende informations- og kommunikationsteknologier, og effektivt bruge teknologier til risikoforebyggelse
e)
samarbejde med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder dem, der beskæftiger sig med internetkriminalitet og beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger, med henblik på at behandle spørgsmål af fælles interesse, ved bl.a. at:
i)
udveksle viden og bedste praksis
ii)
yde rådgivning om relevante net- og informationssikkerhedsaspekter for at udvikle synergier
f)
bidrage til Unionens indsats for at samarbejde med tredjelande og internationale organisationer for at fremme internationalt samarbejde om net- og informationssikkerhedsforhold, herunder ved at:
i)
deltage, hvor det er relevant, som observatør og i tilrettelæggelsen af internationale øvelser, og analysere og rapportere om resultatet af sådanne øvelser
ii)
lette udvekslingen af bedste praksis mellem relevante organisationer
iii)
yde ekspertise til EU-institutioner.
2. Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaternes organer kan anmode om rådgivning fra agenturet i tilfælde af brud på sikkerheden eller tab af integritet, der har en betydelig indvirkning på driften af net og tjenester.
3. Agenturet udfører opgaver, som det pålægges ved EU-retsakter.
4. Agenturet fremsætter uafhængigt sine egne konklusioner, retningslinjer og udtalelser i forbindelse med spørgsmål, der ligger inden for denne forordnings anvendelsesområde og mål.
AFSNIT 2
ORGANISATION
Artikel 4
Agenturets sammensætning
1. Agenturet består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør, personale, samt
c)
en stående gruppe af interessenter.
2. Med henblik på at øge effektiviteten af agenturets drift nedsætter bestyrelsen et forretningsudvalg.
Artikel 5
Bestyrelsen
1. Bestyrelsen fastlægger de overordnede retningslinjer for agenturets drift og sikrer, at agenturet udfører sine opgaver i overensstemmelse med de regler og principper, der fastlægges i denne forordning. Den sikrer endvidere, at der er sammenhæng mellem agenturets arbejde og aktiviteter, der udføres af medlemsstaterne og på EU-plan.
2. Bestyrelsen vedtager agenturets årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram.
3. Bestyrelsen vedtager en årsberetning om agenturets virksomhed og sender den senest den 1. juli i det følgende år til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. Årsberetningen skal indeholde regnskaberne og beskrive, i hvilket omfang agenturet har opfyldt sine præstationsindikatorer. Årsberetningen offentliggøres.
4. Bestyrelsen vedtager en strategi til bekæmpelse af svig, der skal stå i forhold til risikoen for svig under hensyntagen til en cost-benefit analyse af de påtænkte foranstaltninger.
5. Bestyrelsen sikrer en behørig opfølgning af resultaterne og henstillingerne fra undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og de forskellige interne og eksterne revisionsberetninger og evalueringer.
6. Bestyrelsen vedtager regler for forebyggelse og håndtering af interessekonflikter.
7. Bestyrelsen udøver over for agenturets ansatte de beføjelser, som vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i Den Europæiske Union (»vedtægten for tjenestemænd« og »ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte«), som fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (17), tillægger henholdsvis ansættelsesmyndigheden og den myndighed, der er beføjet til at indgå ansættelseskontrakter.
Bestyrelsen vedtager i overensstemmelse med artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd en afgørelse baseret på artikel 2, stk. 1, i vedtægten for tjenestemænd og artikel 6 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, der tillægger den administrerende direktør de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser. Den administrerende direktør kan uddelegere disse beføjelser.
Under helt særlige omstændigheder kan bestyrelsen tilbagekalde delegationen af ansættelsesmyndighedens beføjelser til den administrerende direktør og de beføjelser, denne måtte have uddelegeret. I sådanne tilfælde kan bestyrelsen for en begrænset periode uddelegere dem til et af sine medlemmer eller til en anden medarbejder end den administrerende direktør.
8. Bestyrelsen vedtager regler for anvendelsen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i overensstemmelse med artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd.
9. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør og kan forlænge dennes mandatperiode eller afskedige vedkommende i overensstemmelse med artikel 24 i denne forordning.
10. Bestyrelsen fastsætter sin og forretningsudvalgets forretningsorden efter høring af Kommissionen. Forretningsordenen skal give mulighed for at fremskynde beslutningstagningen, enten ved en skriftlig procedure eller afholdelse af fjernmøder.
11. Bestyrelsen vedtager agenturets interne forretningsgange efter høring af Kommissionen. Disse forretningsgange offentliggøres.
12. Bestyrelsen vedtager de finansielle bestemmelser for agenturet. De må ikke afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordningen for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (18), medmindre dette er strengt nødvendigt af hensyn til agenturets drift, og Kommissionen forudgående har givet sit samtykke.
13. Bestyrelsen vedtager en flerårig plan for personalepolitikken efter at have hørt Kommissionens tjenestegrene og underrettet Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 6
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af en repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter, der udnævnes af Kommissionen. Alle repræsentanter har stemmeret.
2. Hvert medlem af bestyrelsen skal have en suppleant, der repræsenterer medlemmet, når det ikke er til stede.
3. Medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter udpeges på baggrund af deres kendskab til agenturets opgaver og mål under hensyntagen til ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer, der er relevante for at udføre de opgaver, der er nævnt i artikel 5. Kommissionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen med henblik på at sikre kontinuiteten i bestyrelsens arbejde. Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at opnå en ligelig repræsentation af mænd og kvinder i bestyrelsen.
4. Mandatperioden for medlemmer af bestyrelsen og deres suppleanter er fire år. Perioden kan forlænges.
Artikel 7
Bestyrelsens formand
1. Bestyrelsen vælger blandt sine medlemmer en formand og en næstformand for en periode på tre år, der kan fornyes. Næstformanden træder uden videre i stedet for formanden, hvis denne er forhindret i at udøve sit hverv.
2. Formanden kan indbydes til at give en redegørelse over for Europa-Parlamentets relevante udvalg og besvare spørgsmål fra medlemmerne.
Artikel 8
Møder
1. Formanden indkalder til bestyrelsesmøder.
2. Bestyrelsen afholder ordinært møde mindst én gang om året. Den afholder endvidere ekstraordinære møder efter anmodning fra formanden eller mindst en tredjedel af medlemmerne.
3. Den administrerende direktør deltager uden stemmeret i bestyrelsens møder.
Artikel 9
Afstemning
1. Bestyrelsen træffer afgørelse med absolut flertal blandt sine medlemmer.
2. Der kræves et flertal på to tredjedele af bestyrelsens medlemmer for at vedtage bestyrelsens forretningsorden og agenturets interne forretningsgange, budgettet og det årlige og flerårige arbejdsprogram, for at udnævne og afskedige den administrerende direktør eller forlænge dennes mandatperiode og for at udpege formanden for bestyrelsen.
Artikel 10
Forretningsudvalget
1. Bestyrelsen bistås af et forretningsudvalg.
2. Forretningsudvalget forbereder udelukkende afgørelser om administrative og budgetmæssige spørgsmål, der skal vedtages af bestyrelsen.
I samarbejde med bestyrelsen sikrer forretningsudvalget passende opfølgning på de resultater og henstillinger, der stammer fra undersøgelser foretaget af OLAF og fra forskellige interne eller eksterne audit- og evalueringsrapporter.
Uden at det berører den administrerende direktørs ansvar, jf. artikel 11, bistår forretningsudvalget den administrerende direktør i gennemførelsen af bestyrelsens afgørelser vedrørende administrative og budgetmæssige spørgsmål.
3. Forretningsudvalget består af fem medlemmer, der udpeges blandt medlemmerne af bestyrelsen, heriblandt formanden for bestyrelsen, der også kan være formand for forretningsudvalget, og en af repræsentanterne for Kommissionen.
4. Mandatperioden for medlemmerne af forretningsudvalget er den samme som den i artikel 6, stk. 4, fastsatte for medlemmerne af bestyrelsen.
5. Forretningsudvalget mødes mindst én gang hver tredje måned. Formanden for forretningsudvalget indkalder til yderligere møder efter anmodning fra udvalgets medlemmer.
Artikel 11
Den administrerende direktørs opgaver
1. Agenturet ledes af den administrerende direktør, som varetager sit hverv i uafhængighed.
2. Den administrerende direktør er ansvarlig for:
a)
den daglige ledelse af agenturet
b)
gennemførelse af de beslutninger, der træffes af bestyrelsen
c)
udarbejdelse, efter samråd med bestyrelsen, af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og forelæggelse heraf for bestyrelsen efter høring af Kommissionen
d)
gennemførelse af det årlige arbejdsprogram og det flerårige arbejdsprogram og aflæggelse af rapport til bestyrelsen om gennemførelsen heraf
e)
udarbejdelse af årsberetningen om agenturets virksomhed og forelæggelse heraf for bestyrelsen til godkendelse
f)
udarbejdelse af en handlingsplan til opfølgning af konklusionerne fra efterfølgende evalueringer og aflæggelse af en statusrapport til Kommissionen hvert andet år
g)
beskyttelse af Unionens finansielle interesser gennem forholdsregler til forebyggelse af svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet, gennem effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, og om nødvendigt gennem administrative og finansielle sanktioner, der er effektive og forholdsmæssige og har en afskrækkende virkning
h)
udarbejdelse af agenturets strategi for bekæmpelse af svig og forelæggelse heraf for bestyrelsen til godkendelse
i)
sikring af, at agenturet gennemfører sine aktiviteter i overensstemmelse med brugernes krav, navnlig med hensyn til ydelsernes tilstrækkelighed
j)
etablering og opretholdelse af forbindelser med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer
k)
etablering og opretholdelse af kontakt med erhvervslivet og forbrugerorganisationer med henblik på at sikre en løbende dialog med de relevante interessenter
l)
andre opgaver, som den administrerende direktør pålægges ved denne forordning.
3. Er det nødvendigt og i overensstemmelse med agenturets formål og opgaver, kan den administrerende direktør nedsætte ad hoc-arbejdsgrupper bestående af eksperter, bl.a. fra medlemsstaternes kompetente myndigheder. Bestyrelsen underrettes på forhånd herom. Procedurerne vedrørende især sammensætning, den administrerende direktørs udnævnelse af eksperterne og ad hoc-arbejdsgruppernes virke fastsættes i agenturets interne forretningsgange.
4. Den administrerende direktør stiller administrativt personale og andre ressourcer til rådighed for bestyrelsen og forretningsudvalget, hvor det er nødvendigt.
Artikel 12
Den stående gruppe af interessenter
1. På forslag af den administrerende direktør nedsætter bestyrelsen en stående gruppe af interessenter bestående af anerkendte eksperter, der repræsenterer de relevante interessenter såsom ikt-industrien, udbydere af elektroniske kommunikationsnet og -tjenester til offentligheden, forbrugergrupper, akademiske eksperter i net- og informationssikkerhed og repræsentanter for de nationale tilsynsmyndigheder, der er givet meddelelse om i henhold til direktiv 2002/21/EF, samt myndigheder med ansvar for retshåndhævelse og beskyttelse af privatlivets fred.
2. Procedurerne vedrørende især antal og sammensætning samt bestyrelsens udnævnelse af medlemmerne af den stående gruppe af interessenter, den administrerende direktørs forslag samt arbejdsgangen i gruppen fastlægges i agenturets interne forretningsgange og offentliggøres.
3. Den stående gruppe af interessenter ledes af den administrerende direktør eller af en person udpeget af den administrerende direktør på enkeltsagsbasis.
4. Mandatperioden for medlemmerne af den stående gruppe af interessenter er to et halvt år. Medlemmer af bestyrelsen kan ikke være medlemmer af den stående gruppe af interessenter. Eksperter fra Kommissionen og medlemsstaterne har ret til at være til stede på møderne og deltage i arbejdet i den stående gruppe af interessenter. Repræsentanter for andre organer, som den administrerende direktør skønner er relevante, og som ikke er medlemmer af den stående gruppe af interessenter, kan indbydes til at være til stede på møderne og deltage i arbejdet i den stående gruppe af interessenter.
5. Den stående gruppe af interessenter rådgiver agenturet med hensyn til udførelsen af dets aktiviteter. Den rådgiver navnlig den administrerende direktør om udarbejdelsen af forslag til agenturets arbejdsprogram samt om varetagelse af kommunikation med de relevante interessenter om alle spørgsmål, der vedrører arbejdsprogrammet.
AFSNIT 3
DRIFT
Artikel 13
Arbejdsprogram
1. Agenturet udfører sine aktiviteter i overensstemmelse med det årlige og det flerårige arbejdsprogram, der skal indeholde alle planlagte aktiviteter.
2. Arbejdsprogrammet skal indeholde skræddersyede præstationsindikatorer, der muliggør en effektiv evaluering af de resultater, der opnås i forhold til målene.
3. Den administrerende direktør er ansvarlig for udarbejdelsen af agenturets arbejdsprogram efter forudgående samråd med Kommissionens tjenestegrene. Senest den 15. marts hvert år forelægger den administrerende direktør et udkast til det følgende års arbejdsprogram for bestyrelsen.
4. Senest den 30. november hvert år vedtager bestyrelsen efter at have modtaget Kommissionens udtalelse agenturets arbejdsprogram for det følgende år. Arbejdsprogrammet skal omfatte et flerårigt perspektiv. Bestyrelsen sikrer, at arbejdsprogrammet er i overensstemmelse med agenturets formål og med Unionens lovgivningsmæssige og politiske prioriteter på området net- og informationssikkerhed.
5. Arbejdsprogrammet tilrettelægges i overensstemmelse med princippet om aktivitetsbaseret forvaltning. Det skal være i overensstemmelse med overslaget over agenturets indtægter og udgifter og agenturets budget for samme regnskabsår.
6. Den administrerende direktør fremsender efter bestyrelsens vedtagelse arbejdsprogrammet til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne og offentliggør det. Efter indbydelse fra Europa-Parlamentets relevante udvalg skal den administrerende direktør forelægge og drøfte det vedtagne årlige arbejdsprogram.
Artikel 14
Anmodninger til agenturet
1. Anmodninger om rådgivning og bistand, der ligger inden for agenturets formål og opgaver, rettes til den administrerende direktør og ledsages af baggrundsoplysninger om det emne, der skal behandles. Den administrerende direktør underretter bestyrelsen og forretningsudvalget om de modtagne anmodninger, de potentielle ressourcemæssige konsekvenser og efterfølgende om, hvordan der er fulgt op på anmodningerne. Afviser agenturet en anmodning, skal det begrunde afvisningen.
2. Anmodninger i henhold til stk. 1 kan fremsættes af:
a)
Europa-Parlamentet
b)
Rådet
c)
Kommissionen
d)
ethvert kompetent organ udpeget af en medlemsstat såsom en national tilsynsmyndighed som defineret i artikel 2 i direktiv 2002/21/EF.
3. Bestemmelser for anvendelsen af stk. 1 og 2 i praksis vedrørende navnlig forelæggelse, prioritering og opfølgning af anmodninger til agenturet samt orientering af bestyrelsen og forretningsudvalget fastsættes af bestyrelsen i agenturets interne forretningsgange.
Artikel 15
Interesseerklæring
1. Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør samt embedsmænd, der midlertidigt er stillet til rådighed af medlemsstaterne, afgiver hver især en loyalitetserklæring og en erklæring, hvori de anfører, hvorvidt der foreligger direkte eller indirekte interesser, der kan anses for at berøre deres uafhængighed. Erklæringerne skal være præcise og fuldstændige og afgives skriftligt hvert år og ajourføres, når det er nødvendigt.
2. Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør og eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupper, skal hver især på præcis og fyldestgørende vis senest på hvert møde gøre opmærksom på eventuelle interesser, som kan anses for at berøre deres uafhængighed med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen, og skal afholde sig fra at deltage i drøftelserne af og afstemningen om de pågældende punkter.
3. Agenturet fastsætter i sine interne forretningsgange bestemmelser om, hvordan de i stk. 1 og 2 omhandlede regler om interesseerklæringer gennemføres i praksis.
Artikel 16
Åbenhed
1. Agenturet gennemfører sine aktiviteter med en høj grad af åbenhed og i overensstemmelse med artikel 17 og 18.
2. Agenturet sikrer, at offentligheden og eventuelle interesserede parter får passende, objektive, pålidelige og let tilgængelige oplysninger, især vedrørende resultaterne af dets arbejde. Det offentliggør også interesseerklæringer afgivet i overensstemmelse med artikel 15.
3. Bestyrelsen kan på forslag af den administrerende direktør give interesserede parter tilladelse til at følge procedurerne i forbindelse med nogle af agenturets aktiviteter.
4. Agenturet fastsætter i sine interne forretningsgange bestemmelser om, hvordan de i stk. 1 og 2 omhandlede regler om åbenhed gennemføres i praksis.
Artikel 17
Fortrolighed
1. Med forbehold af artikel 18 må agenturet ikke til tredjemand videregive oplysninger, som det behandler eller modtager, og for hvilke der foreligger en begrundet begæring om, at de holdes helt eller delvist fortrolige.
2. Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør, medlemmerne af den stående gruppe af interessenter, eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupperne, samt agenturets personale, herunder embedsmænd, der midlertidigt er stillet til rådighed af medlemsstaterne, skal, selv efter at deres hverv er ophørt, overholde forpligtelsen til fortrolighed som fastsat i artikel 339 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
3. Agenturet fastsætter i sine interne forretningsgange bestemmelser om, hvordan de i stk. 1 og 2 omhandlede regler om fortrolighed gennemføres i praksis.
4. Bestyrelse beslutter, såfremt det er nødvendigt for udførelsen af agenturets opgaver, at tillade agenturet at behandle klassificerede oplysninger. I så fald vedtager bestyrelsen efter aftale med Kommissionens tjenestegrene interne forretningsgange baseret på sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (19). Disse forretningsgange skal blandt andet indeholde bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger.
Artikel 18
Aktindsigt
1. Forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse på agenturets dokumenter.
2. Bestyrelsen vedtager de praktiske gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1049/2001 senest seks måneder efter, at agenturet er oprettet.
3. De beslutninger, som agenturet træffer efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan gøres til genstand for en klage til ombudsmanden i henhold til artikel 228 i TEUF eller en klage indbragt for Den Europæiske Unions Domstol i henhold til artikel 263 i TEUF.
AFSNIT 4
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 19
Vedtagelse af budgettet
1. Agenturets indtægter består af et bidrag fra Unionens budget, bidrag fra tredjelande, der deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 30, og frivillige bidrag fra medlemsstaterne i form af pengebeløb eller naturalier. Medlemsstater, der yder frivillige bidrag, kan ikke påberåbe sig nogen specifikke rettigheder eller tjenester som et resultat heraf.
2. Agenturets udgifter omfatter udgifter til personale, administrativ og teknisk bistand, infrastruktur og driftsudgifter, samt udgifter som følge af kontrakter, der er indgået med tredjemand.
3. Senest den 1. marts hvert år udarbejder den administrerende direktør et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og forelægger det for bestyrelsen, ledsaget af et udkast til stillingsfortegnelse.
4. Indtægter og udgifter skal balancere.
5. Hvert år vedtager bestyrelsen på grundlag af udkastet til overslag over indtægter og udgifter fra den administrerende direktør et overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår.
6. Bestyrelsen fremsender senest den 31. marts hvert år dette overslag, der indeholder et udkast til stillingsfortegnelse og et udkast til arbejdsprogram, til Kommissionen og de tredjelande, som Unionen har indgået aftaler med i overensstemmelse med artikel 30.
7. Kommissionen sender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med forslaget til Unionens almindelige budget.
8. På grundlag af dette overslag opfører Kommissionen i forslaget til Unionens budget de overslag, den skønner nødvendige for stillingsfortegnelsen, og de tilskud, der ydes over det almindelige budget, og fremsender forslaget til Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF.
9. Europa-Parlamentet og Rådet godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet.
10. Europa-Parlamentet og Rådet vedtager agenturets stillingsfortegnelse.
11. Bestyrelsen vedtager agenturets budget sammen med arbejdsprogrammet. Budgettet bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Unionens almindelige budget. Om nødvendigt afpasser bestyrelsen agenturets budget og dets arbejdsprogram i overensstemmelse med Unionens almindelige budget. Bestyrelsen sender straks budgettet til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.
Artikel 20
Bekæmpelse af svig
1. For at lette bekæmpelsen af svig, korruption og andre retsstridige handlinger i henhold til forordning (EF) nr. 1073/1999 (20) tiltræder agenturet, senest seks måneder fra den dag, det bliver operationelt, den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (21), og vedtager de nødvendige bestemmelser, som skal finde anvendelse på agenturets medarbejdere, ved anvendelse af den model, der findes i bilaget til nævnte aftale.
2. Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler fra agenturet.
3. OLAF kan efter bestemmelserne og procedurerne i forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (22) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, med henblik på at fastslå, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med tilskud eller en kontrakt, der er finansieret af agenturet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 skal samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og undersøgelse i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 21
Gennemførelse af budgettet
1. Den administrerende direktør er ansvarlig for gennemførelsen af agenturets budget.
2. Kommissionens interne revisor varetager i forhold til agenturet de samme funktioner, som er tildelt denne i forhold til Kommissionens tjenestegrene.
3. Senest den 1. marts efter hvert afsluttet regnskabsår (1. marts år N + 1) sender agenturets regnskabsfører det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 147 i finansforordningen.
4. Senest den 31. marts år N + 1 sender Kommissionens regnskabsfører agenturets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning fremsendes ligeledes til Europa-Parlamentet og Rådet.
5. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør, i henhold til artikel 148 i finansforordningen, på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
6. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige årsregnskab.
7. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli år N + 1 det endelige årsregnskab, herunder beretningen om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning og Revisionsrettens bemærkninger, ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.
8. Den administrerende direktør offentliggør det endelige årsregnskab.
9. Den administrerende direktør sender senest den 30. september år N + 1 Revisionsretten et svar på rettens bemærkninger og sender ligeledes en kopi af svaret til bestyrelsen.
10. Den administrerende direktør forelægger alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren for det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, for Europa-Parlamentet på dettes anmodning, jf. artikel 165, stk. 3, i finansforordningen.
11. Efter henstilling fra Rådet meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år N + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret N.
AFSNIT 5
PERSONALE
Artikel 22
Generelle bestemmelser
Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte og de regler, som EU-institutionerne i fællesskab har vedtaget for anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, gælder for agenturets personale.
Artikel 23
Privilegier og immuniteter
Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er vedhæftet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til TEUF, gælder for agenturet og dets personale.
Artikel 24
Den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør ansættes i en stilling som midlertidigt ansat ved agenturet i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte.
2. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af en liste over kandidater, som Kommissionen foreslår, efter en åben og gennemsigtig udvælgelsesprocedure.
Med henblik på indgåelsen af kontrakten med den administrerende direktør repræsenteres agenturet af formanden for bestyrelsen.
Før udnævnelsen indbydes den ansøger, bestyrelsen har valgt, til at afgive en redegørelse for Europa-Parlamentets relevante udvalg og besvare spørgsmål fra medlemmerne.
3. Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Ved udgangen af denne periode foretager Kommissionen en vurdering, der tager evalueringen af den administrerende direktørs resultater og agenturets fremtidige opgaver og udfordringer i betragtning.
4. Bestyrelsen kan efter indstilling fra Kommissionen, der tager hensyn til den i stk. 3 omhandlede vurdering, og efter at have indhentet Europa-Parlamentets synspunkter forlænge den administrerende direktørs mandatperiode med højst fem år.
5. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs mandatperiode. Inden for tre måneder inden forlængelsen af mandatperioden afgiver den administrerende direktør, såfremt denne indbydes hertil, en redegørelse for Europa-Parlamentets relevante udvalg og besvarer spørgsmål.
6. En administrerende direktør, hvis mandatperiode er blevet forlænget, kan ikke deltage i endnu en udvælgelsesprocedure til den samme stilling.
7. Den administrerende direktør kan kun afskediges i henhold til en afgørelse truffet af bestyrelsen.
Artikel 25
Udstationerede nationale eksperter og andet personale
1. Agenturet kan gøre brug af udstationerede nationale eksperter og andet personale, der ikke er ansat af agenturet. Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte gælder ikke for sådanne ansatte.
2. Bestyrelsen vedtager en afgørelse, der fastlægger regler for udstationering af nationale eksperter til agenturet.
AFSNIT 6
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 26
Retlig status
1. Agenturet er et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den videstgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.
3. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør.
4. For at forbedre agenturets operationelle effektivitet opretholdes der et filialkontor, som er etableret i Athens storbyområde.
Artikel 27
Erstatningsansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en kontrakt, som agenturet har indgået.
2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader, der er forvoldt af agenturet eller af dets ansatte under udøvelsen af deres hverv.
Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i tvister vedrørende sådanne skadeserstatninger.
3. De ansattes personlige ansvar over for agenturet fastsættes i de ansættelsesvilkår, der gælder for agenturets personale.
Artikel 28
Sprog
1. Forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (23), gælder for agenturet. Medlemsstaterne og andre organer, der er udpeget af dem, kan henvende sig til agenturet og modtage svar på det af EU-institutionernes officielle sprog, de ønsker.
2. De oversættelsesopgaver, der er påkrævet i forbindelse med agenturets virksomhed, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 29
Beskyttelse af personoplysninger
1. For så vidt angår agenturets behandling af oplysninger vedrørende enkeltpersoner skal agenturet, navnlig når det udfører sine opgaver, overholde principperne om beskyttelse af personoplysninger og være underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 45/2001.
2. Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelser, som omhandlet i artikel 24, stk. 8, i forordning (EF) nr. 45/2001. Bestyrelsen kan vedtage supplerende foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på agenturets anvendelse af forordning (EF) nr. 45/2001.
Artikel 30
Tredjelandes deltagelse
1. Tredjelande, som har indgået aftaler med Den Europæiske Union, der indebærer, at de har indført og anvender EU-retsakter på de områder, der omfattes af denne forordning, kan deltage i agenturet.
2. I de relevante bestemmelser i sådanne aftaler fastsættes de nærmere bestemmelser om bl.a. karakteren, omfanget og udformningen af disse landes deltagelse i agenturets arbejde, herunder bestemmelser om deltagelse i initiativer, der iværksættes af agenturet, samt med hensyn til finansielle bidrag og personale.
Artikel 31
Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger
Agenturet anvender de sikkerhedsprincipper, der er indeholdt i Kommissionens sikkerhedsforskrifter til beskyttelse af EU-klassificerede oplysninger (EUCI) og følsomme ikke-klassificerede oplysninger, som fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom. Dette omfatter blandt andet bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af sådanne oplysninger.
AFSNIT 7
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 32
Evaluering og revision
1. Senest den 20. juni 2018 bestiller Kommissionen en evaluering for navnlig at vurdere virkningen, effektiviteten og produktiviteten af agenturets arbejde og dets arbejdsmetoder. Der skal ved evalueringen endvidere tages stilling til et eventuelt behov for at ændre agenturets mandat og de finansielle virkninger af en sådan ændring.
2. Evalueringen i stk. 1 skal tage hensyn til enhver tilbagemelding til agenturet som reaktion på dets aktiviteter.
3. Kommissionen sender evalueringsrapporten og dens konklusioner til Europa-Parlamentet, Rådet og bestyrelsen. Resultaterne af evalueringen offentliggøres.
4. Som en del af evalueringen skal der desuden foretages en vurdering af de resultater, som agenturet har opnået, set i lyset af dets formål, mandat og opgaver. Såfremt Kommissionen finder, at videreførelse af agenturet er begrundet under hensyntagen til dets mål, mandat og opgaver, kan den foreslå, at agenturets mandatperiode i henhold til artikel 36 forlænges.
Artikel 33
Værtsmedlemsstatens samarbejde
Agenturets værtsmedlemsstat sikrer de bedst mulige betingelser for, at agenturet kan fungere efter hensigten, herunder stedets tilgængelighed, tilbud om tilstrækkelige uddannelsesfaciliteter for personalets børn, tilstrækkelig adgang til arbejdsmarkedet, social sikring og lægebehandling for såvel børn som ægtefæller.
Artikel 34
Administrativ kontrol
Agenturets virke er underlagt ombudsmandens tilsyn i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
Artikel 35
Ophævelse og afløsning
1. Forordning (EF) nr. 460/2004 ophæves.
Henvisninger til forordning (EF) nr. 460/2004 og til ENISA betragtes som henvisninger til nærværende forordning og til agenturet.
2. Agenturet afløser det agentur, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 460/2004, med hensyn til ethvert ejendomsforhold, enhver aftale, enhver retlig forpligtelse, enhver ansættelseskontrakt, enhver økonomisk forpligtelse og ethvert økonomisk ansvar.
Artikel 36
Varighed
Agenturet oprettes for en periode på syv år fra den 19. juni 2013.
Artikel 37
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. maj 2013.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 526/2013
ze dne 21. května 2013
o Agentuře Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a o zrušení nařízení (ES) č. 460/2004
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Elektronické komunikace, infrastruktura a služby jsou jak přímo, tak nepřímo důležitými faktory hospodářského a sociálního rozvoje. Hrají důležitou roli pro společnost a samy o sobě se staly obecně rozšířenými podobně jako zařízení pro dodávku elektřiny a vody a představují také důležité faktory při zásobování elektřinou, vodou a poskytování dalších klíčových služeb. Komunikační sítě plní funkci sociálního a inovačního katalyzátoru, přičemž znásobují dopad technologií a formují chování spotřebitelů, modely podnikání, průmysl, jakož i občanství a politický život. Jejich narušení může způsobit značnou fyzickou újmu a sociální a hospodářské škody, což zdůrazňuje význam opatření ke zvýšení ochrany a odolnosti zaměřených na zajištění kontinuity klíčových služeb. Bezpečnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb, zejména jejich integrita, dostupnost a důvěrnost, je postavena před výzvy, které se neustále rozšiřují a které mimo jiné souvisí s jednotlivými složkami komunikační infrastruktury a softwarem řídicím tyto složky, s infrastrukturou obecně a se službami poskytovanými prostřednictvím této infrastruktury. Obavy společnosti vzrůstají v neposlední řadě kvůli možným problémům z důvodu složitosti systému, poruch, systémových nedostatků, nehod, chyb a útoků, které mohou mít důsledky pro elektronickou a fyzickou infrastrukturu zajišťující služby důležité pro blahobyt evropských občanů.
(2)
Oblast hrozeb se neustále mění a bezpečnostní události mohou podlomit důvěru uživatelů v technologie, sítě a služby, a tím ovlivnit jejich schopnost plně využívat potenciálu vnitřního trhu a rozšířeného využívání informačních a komunikačních technologií (IKT).
(3)
Pravidelné posuzování stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii na základě spolehlivých údajů Unie, ale i systematických předpovědí budoucího vývoje, výzev a hrozeb, a to jak na unijní, tak na celosvětové úrovni, je proto důležité pro tvůrce politik, odvětví a uživatele.
(4)
Rozhodnutím 2004/97/ES, Euratom (3), přijatém na zasedání Evropské rady dne 13. prosince 2003, zástupci členských států rozhodli, že Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací (ENISA), která byla zřízena na základě návrhu Komise, bude mít sídlo v Řecku ve městě, které určí řecká vláda. Na základě tohoto rozhodnutí řecká vláda určila, že ENISA bude mít své sídlo v Heraklionu na Krétě.
(5)
Dne 1.dubna 2005 byla mezi agenturou a hostitelským členským státem uzavřena dohoda o sídle.
(6)
Hostitelský členský stát agentury by měl zajistit co nejlepší podmínky pro bezproblémové a účinné fungování agentury. V zájmu zajištění řádného a účinného plnění úkolů agentury, přijímání a udržení si zaměstnanců a v zájmu zvýšení účinnosti v oblasti vytváření sítí je naprosto nezbytné, aby bylo sídlo agentury vhodně umístěno, přičemž by mimo jiné mělo být zajištěno odpovídající dopravní spojení a zařízení pro manžely/manželky a děti zaměstnanců agentury. Nezbytná opatření by měla být stanovena v dohodě mezi agenturou a daným hostitelským členským státem uzavřené poté, co bude schválena správní rady agentury.
(7)
S cílem zlepšit svou provozní účinnost agentura zřídila pobočku v metropolitní oblasti Atén, jež by měla být spravována se souhlasem a za podpory hostitelského členského státu a v níž by měli pracovat provozní zaměstnanci agentury. Zaměstnanci administrativního úseku agentury (včetně výkonného ředitele) a zaměstnanci finančního oddělení, oddělení sekundárního výzkumu a analýz, oddělení pro správu informačních technologií a zařízení, oddělení pro lidské zdroje, oddělení pro odborné vzdělávání a oddělení pro komunikaci a veřejné záležitosti by měli mít svá pracoviště v Heraklionu.
(8)
Agentura má právo rozhodovat o svých organizačních záležitostech v zájmu zajištění řádného a účinného plnění svých úkolů, přičemž má dodržovat ustanovení o svém sídle a o pobočce v Aténách uvedená v tomto nařízení. S cílem zajistit vykonávání úkolů, v jejichž rámci je nezbytné spolupracovat s klíčovými zúčastněnými stranami, jako jsou orgány Unie, by agentura měla zejména přijmout potřebná praktická opatření zvyšující operační účinnost v této oblasti.
(9)
Evropský parlament a Rada přijaly v roce 2004 nařízení (ES) č. 460/2004 (4) o zřízení agentury ENISA za účelem přispět k cílům zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii a vytvoření kultury bezpečnosti sítí a informací v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a veřejné správy. V roce 2008 přijaly Evropský parlament a Rada nařízení (ES) č. 1007/2008 (5), kterým byl mandát agentury prodloužen do března 2012. Nařízení (ES) č. 580/2011 (6) prodlužuje mandát agentury do 13. září 2013.
(10)
Agentura by měla být nástupcem agentury ENISA zřízené nařízením (ES) č. 460/2004. Podle rozhodnutí zástupců členských států přijatého na zasedání Evropské rady dne 13. prosince 2003 by měl hostitelský členský stát udržovat a dále rozvíjet současná praktická ujednání, aby zajistil bezproblémový a účelný provoz agentury, včetně její pobočky se sídlem v Aténách, a usnadnil přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců a jejich udržení.
(11)
Od vytvoření agentury ENISA se úkoly v bezpečnosti sítí a informací změnily spolu s technologií, vývojem trhu a sociálně ekonomickým vývojem a byly předmětem dalšího zvažování a diskuse. Unie v reakci na měnící se úkoly aktualizovala své priority pro politiku bezpečnosti sítí a informací. Cílem tohoto nařízení je posílit agenturu, aby úspěšně přispívala k úsilí orgánů Unie a členských států o rozvoj evropské kapacity pro zvládnutí úkolů týkajících se bezpečnosti sítí a informací.
(12)
Opatření vnitřního trhu v oblasti bezpečnosti elektronických komunikací a obecněji v bezpečnosti sítí a informací si vyžadují různé formy technických a organizačních postupů orgánů Unie a členských států. Nestejnorodé uplatňování těchto požadavků může vést k neúčinným řešením a vytvářet překážky vnitřního trhu. Je tedy třeba vytvořit odborné středisko na úrovni Unie, které by poskytovalo pokyny, poradenství a pomoc v otázkách týkajících se bezpečnosti sítí a informací a které by bylo oporou orgánů Unie a členských států. Agentura může reagovat na tyto potřeby rozvojem a udržováním vysoké úrovně odborných znalostí a tím, že bude nápomocna orgánům Unie, členským státům a následně i podnikatelskému sektoru při dodržování právních a regulačních požadavků bezpečnosti sítí a informací a odhalování a řešení problémů v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a bude tak přispívat k řádnému fungování vnitřního trhu.
(13)
Agentura by měla plnit úkoly, které jí byly uloženy právními akty Unie v oblasti elektronických komunikací, a celkově přispívat k vyšší úrovni bezpečnosti elektronických komunikací i ochrany soukromí a osobních údajů kromě jiného poskytováním odborných znalostí a poradenství, podporou výměny osvědčených postupů a předkládáním politických doporučení.
(14)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (7) požaduje, aby poskytovatelé veřejných elektronických komunikačních sítí nebo veřejně dostupných elektronických komunikačních služeb přijali příslušná opatření k zachování jejich integrity a bezpečnosti a stanoví vnitrostátním regulačním orgánům povinnost případně informovat mimo jiné agenturu o každém narušení bezpečnosti či ztrátě integrity, jež mají významný dopad na fungování sítí či služeb, a předkládat Komisi a agentuře výroční souhrnnou zprávu o obdržených oznámeních a přijatých opatřeních. Směrnice 2002/21/ES dále vyzývá agenturu, aby poskytováním stanovisek přispívala k harmonizaci příslušných technických a organizačních bezpečnostních opatření.
(15)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (8) stanoví pro poskytovatele veřejně dostupných elektronických komunikací povinnost, aby přijali vhodná technická a organizační opatření k zajištění bezpečnosti svých služeb, a stanoví také požadavek na zachování důvěrného charakteru sdělení a souvisejících provozních údajů. Pro poskytovatele služeb elektronických komunikací směrnice 2002/58/ES zavádí povinnost informovat o narušení osobních údajů a oznamovat je. Také požaduje, aby Komise s agenturou konzultovala veškerá technická prováděcí opatření, která mají být přijata, pokud jde o okolnosti nebo formát a postupy, jež se vztahují na povinnost informovat o narušení osobních údajů a oznamovat je. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (9) požaduje, aby členské státy stanovily, že osoby kontrolující osobní údaje musí přijmout vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
(16)
Agentura by měla přispívat k vysoké úrovni bezpečnosti sítí a informací a k lepší ochraně soukromí a osobních údajů a vytvářet a podporovat kulturu bezpečnosti sítí a informací v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii, a napomáhat tak řádnému fungování vnitřního trhu. K dosažení tohoto cíle by agentuře měly být přiděleny nezbytné rozpočtové prostředky.
(17)
Vzhledem ke stále většímu významu elektronických sítí a komunikací, které nyní představují páteř evropského hospodářství, a stávající velikosti digitálního hospodářství by mělo dojít k navýšení finančních a lidských zdrojů vyčleněných pro agenturu tak, aby odpovídaly její posílené úloze a úkolům a jejímu klíčovému postavení při obraně evropského digitálního ekosystému.
(18)
Agentura by měla působit jako referenční bod a působit spolehlivě a důvěryhodně díky své nezávislosti, kvalitě poradenství, které poskytuje, a informacím, které šíří, transparentnosti svých postupů a metodám práce a náležité péči při plnění svých úkolů. Agentura by měla navázat na vnitrostátní úsilí a úsilí Unie a plnit své úkoly v plné spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy a měla by být otevřena kontaktům s průmyslem a ostatními zúčastněnými stranami. Agentura by kromě toho měla vycházet ze vstupů soukromého sektoru a spolupráce s ním, což hraje významnou úlohu při zajišťování elektronických komunikací, infrastruktur a služeb.
(19)
V souboru úkolů by mělo být uvedeno, jak má agentura plnit své cíle a současně zajistit flexibilitu svých činností. Úkoly plněné agenturou by měly zahrnovat sběr příslušných informací a údajů potřebných k uskutečnění analýz rizik pro bezpečnost a odolnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb a k posouzení stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii ve spolupráci s členskými státy, Komisí a případně s příslušnými zúčastněnými stranami. Agentura by měla zajistit koordinaci a spolupráci s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy a zvýšit spolupráci mezi zúčastněnými stranami v Evropě, a to zejména tím, že do svých činností zapojí příslušné vnitrostátní orgány a orgány Unie a špičkové odborníky soukromého sektoru v příslušných oblastech, zejména provozovatele sítí a poskytovatele služeb elektronických komunikací, výrobce vybavení sítí a prodejce softwaru, přičemž je nutno vzít v úvahu, že sítě a informační systémy jsou tvořeny spojením hardwaru, softwaru a služeb. Agentura by měla být nápomocna orgánům Unie a členským státům v dialogu s průmyslem při řešení bezpečnostních problémů hardwarových a softwarových produktů, a přispívat tím ke společnému přístupu k bezpečnosti sítí a informací.
(20)
Agentuře by měly být poskytnuty strategie v oblasti bezpečnosti sítí a informací, které zveřejnily orgány, instituce či jiné subjekty Unie nebo jednotlivé členské státy, aby měla k dispozici potřebné informace a zabránilo se zdvojování činností. Agentura by měla tyto strategie analyzovat a zajistit, aby byly předkládány ve formátu, který umožní jejich srovnání. Uvedené strategie a analýzy by měla v elektronické formě zpřístupnit veřejnosti.
(21)
Agentura by měla být Komisi nápomocna prostřednictvím poradenství, stanovisek a analýz ke všem záležitostem Unie souvisejícím s rozvojem politiky v oblasti bezpečnosti sítí a informací včetně ochrany kritické informační infrastruktury a odolnosti. Agentura by měla být rovněž nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a případně členským státům, které o to požádají, v jejich úsilí rozvíjet politiku a způsobilost bezpečnosti sítí a informací.
(22)
Agentura by měla plně zohlednit činnosti probíhající v oblasti výzkumu, vývoje a technologického hodnocení, zejména činnosti prováděné v rámci různých výzkumných iniciativ Unie, aby mohla orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a případně členským státům, které o to požádají, poskytovat poradenství ohledně potřeb výzkumu v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
(23)
Agentura by měla být nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie, jakož i členským státům v jejich úsilí vytvářet a zvyšovat mezinárodní schopnost a připravenost předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně. Agentura by v tomto ohledu měla usnadňovat spolupráci mezi členskými státy navzájem a mezi Komisí a orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy. Agentura by za tímto účelem měla podporovat členské státy v jejich neustálém úsilí zvyšovat schopnost reakce a organizovat a provádět evropská a na žádost jednotlivých členských států vnitrostátní cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti.
(24)
K lepšímu pochopení úkolů v oblasti bezpečnosti sítí a informací je třeba, aby agentura analyzovala současná a nově se objevující rizika. Agentura by za tímto účelem měla ve spolupráci s členskými státy a případně statistickými orgány a dalšími subjekty shromáždit příslušné informace. Agentura by měla být rovněž nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům v jejich úsilí zaměřeném na sběr, analýzu a šíření údajů o bezpečnosti sítí a informací. Sběr příslušných statistických informací a údajů potřebných pro provádění analýz rizik pro bezpečnost a odolnost elektronických komunikací, infrastruktury a služeb by měl probíhat na základě informací poskytovaných členskými státy a na základě informovanosti agentury o infrastrukturách IKT orgánů Unie a v souladu s předpisy Unie a vnitrostátními předpisy v souladu s právem Unie. Agentura by na základě těchto informací měla udržovat povědomí o aktuálním stavu bezpečnosti sítí a informací a souvisejících tendencích v Unii v zájmu orgánů, institucí a jiných subjektů Unie a členských států.
(25)
Při plnění svých úkolů by agentura měla usnadňovat spolupráci mezi Unií a členskými státy v zájmu zlepšení informovanosti o stavu bezpečnosti sítí a informací v Unii.
(26)
Agentura by měla usnadňovat spolupráci mezi příslušnými nezávislými regulačními orgány členských států, zejména podporovat rozvoj, prosazování a výměnu osvědčených postupů a norem pro vzdělávací programy a programy na zvýšení informovanosti. Rozšířená výměna informací mezi členskými státy tato opatření usnadní. Agentura by měla přispívat ke zvyšování informovanosti jednotlivých uživatelů elektronických komunikací, infrastruktur a služeb, a to i tím, že bude nápomocna členským státům, které se rozhodly používat platformu pro informace ve veřejném zájmu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (10) k poskytování příslušných informací veřejného zájmu týkajících se bezpečnosti sítí a informací, a také tím, že bude nápomocna při vypracovávání těchto informací, které mají být součástí dodávky nových zařízení určených k použití ve veřejných komunikačních sítích. Agentura by měla rovněž podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami na úrovni Unie, zčásti podporou sdílení informací, osvětových kampaní a vzdělávacích a školících programů.
(27)
Agentura by mimo jiné měla být nápomocna příslušným orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům při provádění veřejných vzdělávacích kampaní pro koncové uživatele, jejichž cílem je podporovat bezpečnější chování jednotlivců na internetu a zvyšovat informovanost o potenciálních hrozbách v kybernetickém světě, včetně počítačové kriminality jako phishingové útoky, botnety, finanční a bankovní podvody, jakož i podporovat základní nástroje ověřování a ochrany údajů.
(28)
Agentura by měla za účelem zajištění náležitého plnění svých cílů spolupracovat s příslušnými subjekty, včetně subjektů, které se zabývají počítačovou kriminalitou (například Europol) a ochranou soukromí, a vyměňovat si s nimi know-how a osvědčené postupy a poskytovat jim poradenství ohledně aspektů bezpečnosti sítí a informací, které by mohly mít dopad na jejich práci. Agentura by se měla snažit o dosažení součinnosti mezi úsilím těchto subjektů a jejím vlastním úsilím o prosazování vysoké bezpečnosti sítí a informací. Zástupcům vnitrostátních a unijních donucovacích orgánů a orgánů na ochranu soukromí by měla být umožněna účast ve stálé skupině zúčastněných stran. Při spolupráci s donucovacími orgány týkající se aspektů bezpečnosti sítí a informací, které by mohly mít dopad na jejich práci, by agentura měla respektovat stávající informační kanály a zavedené sítě.
(29)
Komise zahájila Evropské partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem pro odolnost jako flexibilní unijní platformu pro spolupráci v oblasti odolnosti infrastruktury IKT, v němž by agentura měla plnit úlohu zprostředkovatele a spojovat zúčastněné strany veřejného a soukromého sektoru za účelem posuzování priorit veřejné politiky, hospodářského a tržního rozměru úkolů a opatření pro odolnost IKT.
(30)
Agentura by za účelem podpory bezpečnosti sítí a informací a jejího zviditelnění měla usnadňovat spolupráci mezi příslušnými veřejnými orgány členských států, zejména prostřednictvím podpory rozvoje a výměny osvědčených postupů a programů na zlepšování informovanosti, ale i posílením jejich osvětových činností. Agentura by měla rovněž podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami a orgány Unie, a to i podporou sdílení informací a činností za účelem zvyšování informovanosti.
(31)
Agentura by za účelem posílení vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii měla podporovat spolupráci a výměnu informací a osvědčených postupů mezi příslušnými organizacemi, například skupinami pro reakci na incidenty v oblasti počítačové bezpečnosti (CSIRT) a skupinami pro reakci na počítačové hrozby (CERT).
(32)
Základem infrastruktury Unie pro bezpečnost sítí a informací by měl být unijní systém řádně fungujících skupin CERT. Agentura by měla podporovat skupiny CERT v jednotlivých členských státech a skupinu CERT působící na úrovni Unie (EU CERT) při provozování sítě skupin CERT zahrnující také členy Evropské vládní skupiny CERT. S cílem napomáhat zajištění toho, aby každá ze skupin CERT měla dostatečně rozvinuté kapacity a aby tyto kapacity co nejvíce odpovídaly kapacitám nejvyspělejších skupin CERT, by agentura měla podporovat zavedení a fungování systému pro vzájemné hodnocení. Agentura by měla navíc prosazovat a podporovat spolupráci mezi příslušnými skupinami CERT v případě incidentů, útoků či poruch postihujících nebo potenciálně postihujících alespoň dvě spravované nebo chráněné sítě nebo infrastrukturu skupinami CERT.
(33)
Účinné politiky v oblasti bezpečnosti sítí a informací by měly být založeny na pečlivě vyvinutých metodách posuzování rizika ve veřejném i v soukromém sektoru. Metody a postupy posuzování rizika se používají na různých úrovních, aniž by existoval jednotný systém, který by zaručoval jejich účinné uplatňování. Podpora a rozvoj osvědčených postupů posuzování rizika a interoperabilních řešení řízení rizik u organizací veřejného a soukromého sektoru zvýší úroveň bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii. Agentura by měla za tímto účelem podporovat spolupráci mezi zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru na úrovni Unie a usnadňovat jejich úsilí zaměřené na vytvoření a převzetí evropských a mezinárodních standardů řízení rizik a měřitelné bezpečnosti elektronických produktů, systémů, sítí a služeb, které společně se softwarem tvoří sítě a informační systémy.
(34)
Agentura by měla sdílet zkušenosti a obecné informace s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, které se zabývají bezpečností sítí a informací, je-li to účelné a vhodné pro vykonávání jejích cílů a úkolů. Agentura by měla přispívat ke stanovení priorit výzkumu prováděného na úrovni Unie v oblastech odolnosti sítí a bezpečnosti sítí a informací a měla by tlumočit poznatky o potřebách průmyslu příslušným výzkumným institucím.
(35)
Agentura by měla vybízet členské státy a poskytovatele služeb, aby zvýšili své obecné standardy v oblasti bezpečnosti, a přiměli tak všechny uživatele internetu podniknout potřebné kroky k zajištění své vlastní bezpečnosti v oblasti počítačových sítí.
(36)
Otázky bezpečnosti sítí a informací jsou globálními tématy. Je nutná užší mezinárodní spolupráce pro zvýšení bezpečnostních standardů, včetně stanovení společných norem a kodexů chování, a zlepšení sdílení informací, jež podpoří pružnější mezinárodní spolupráci v reakci na problémy týkající se bezpečnosti sítí a informací, ale i společný globální přístup k nim. Agentura by za tímto účelem měla podporovat větší zapojení Unie a spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi tím, že případně poskytne nezbytné odborné znalosti a analýzy příslušným orgánům, institucím a jiným subjektům Unie.
(37)
Agentura by měla pracovat podle zásady subsidiarity, přičemž by měla zajistit odpovídající míru koordinace mezi členskými státy v otázkách týkajících se bezpečnosti sítí a informací, zvyšovat efektivnost vnitrostátních politik a zvyšovat tak jejich hodnotu, a podle zásady proporcionality, přičemž by neměla překročit rámec toho, co je nezbytné k dosažení cílů stanovených v tomto nařízení. Plnění úkolů agentury by mělo posilovat působnost následujících orgánů, ale nenarušovat ji, přičemž by nemělo předjímat, omezovat nebo se překrývat s pravomocemi a úkoly vnitrostátních regulačních orgánů podle směrnic týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací, jakož i Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1211/2009 (11) a Komunikačního výboru uvedeného ve směrnici 2002/21/ES, evropských normalizačních orgánů, vnitrostátních normalizačních orgánů a stálého výboru podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (12), předpisů pro služby informační společnosti a nezávislých dozorčích orgánů členských států, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES.
(38)
Aby bylo dosaženo souladu se společným prohlášením a společným přístupem, na nichž se v červenci 2012 dohodla interinstitucionální pracovní skupina pro decentralizované agentury, je nezbytné stanovit určité zásady týkající se řízení agentury, přičemž účelem tohoto prohlášení a přístupu je zjednodušit činnost agentur a zlepšit jejich výkonnost.
(39)
Společné prohlášení a společný přístup by se případně měly odrazit také v pracovních programech agentury, hodnoceních agentury a postupech, které agentura používá pro podávání zpráv a v administrativě.
(40)
V zájmu řádného fungování agentury by Komise a členské státy měly zajistit, aby osoby, které mají být jmenovány členy správní rady, měly patřičnou odbornou kvalifikaci. Komise a členské státy by měly usilovat o omezení fluktuace svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita její činnosti.
(41)
Je zásadní, aby si agentura vybudovala a udržela pověst subjektu vyznačujícího se nestranností, integritou a vysokými odbornými standardy. Správní rada by proto měla přijmout komplexní pravidla pro prevenci a řešení konfliktu zájmů vztahující se na celou agenturu.
(42)
Vzhledem ke specifickým podmínkám, v nichž agentura pracuje, a náročným úkolům, před nimiž stojí, by její organizační struktura měla být zjednodušena a posílena, aby se zajistila její větší účinnost a účelnost. Z tohoto důvodu by mimo jiné měla být ustavena výkonná rada, která správní radě umožní se zaměřit na otázky strategického významu.
(43)
Správní rada by v souladu s pravidly přijatými podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (finanční nařízení) (13) měla jmenovat účetního.
(44)
Aby byla zajištěna efektivita agentury, měly by být členské státy a Komise zastoupeny ve správní radě, která by měla vymezit obecné směry činnosti agentury a zaručit, že bude své úkoly plnit v souladu s tímto nařízením. Správní radě by měly být svěřeny pravomoci potřebné pro sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, schvalování příslušných finančních předpisů, stanovení transparentních pracovních postupů pro přijímání rozhodnutí agentury, schvalování pracovního programu agentury, přijímání jejího jednacího řádu a vnitřních organizačních předpisů agentury, jmenování výkonného ředitele, rozhodování o prodloužení funkčního období výkonného ředitele v návaznosti na stanovisko, jež správní rada v této věci obdrží od Evropského parlamentu, a rozhodování o jeho odvolání. Správní rada by měla ustanovit výkonnou radu, která by jí byla nápomocna při plnění úkolů v administrativní a rozpočtové oblasti.
(45)
Řádné fungování agentury vyžaduje, aby byl její výkonný ředitel jmenován na základě projevených kvalit a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž odbornosti a zkušenosti v oblasti bezpečnosti sítí a informací a aby výkonný ředitel vykonával své povinnosti v organizaci vnitřního fungování agentury zcela nezávisle. Výkonný ředitel by měl za tímto účelem po předchozích konzultacích s Komisí zpracovat návrh pracovního programu agentury a učinit veškeré kroky nezbytné k zajištění jeho řádného plnění. Výkonný ředitel by měl vypracovávat výroční zprávy, které se předloží správní radě, a návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a měl by plnit rozpočet.
(46)
Výkonný ředitel by měl mít možnost sestavovat ad hoc pracovní skupiny, které by se věnovaly konkrétním otázkám, zejména vědecké, technické nebo právní či socioekonomické povahy. Při vytváření ad hoc pracovních skupin by výkonný ředitel měl usilovat o vstup a využití příslušných vnějších odborných znalostí nezbytných k tomu, aby byla agentura schopna získat aktuální dostupné informace o úkolech bezpečnosti souvisejících s rozvojem informační společnosti. Výkonný ředitel by měl zajistit, aby byli členové ad hoc pracovní skupiny vybráni na základě vysokých standardů odborných znalostí a se zřetelem k rovnovážnému zastoupení, přičemž by v těchto skupinách byli případně podle odborné příslušnosti zahrnuti zástupci veřejné správy členských států, orgánů Unie a soukromého sektoru, včetně průmyslu, uživatelů a vědeckých odborníků v oblasti bezpečnosti sítí a informací. Výkonný ředitel by měl, je-li to vhodné, případ od případu přizvat jednotlivé odborníky uznané jako odborně způsobilé v příslušné oblasti k účasti na jednáních pracovních skupin. Jejich výdaje by měla hradit agentura v souladu se svými vnitřními organizačními předpisy a předpisy přijatými podle finančního nařízení.
(47)
Pro pravidelný dialog se soukromým sektorem, organizacemi spotřebitelů a ostatními dotčenými zúčastněnými stranami by agentura měla mít stálou skupinu zúčastněných stran. Stálá skupina zúčastněných stran ustavená správní radou na návrh výkonného ředitele by se měla věnovat otázkám, které mají význam pro zúčastněné strany, a měla by je předkládat agentuře. Výkonný ředitel by měl k jednání skupiny přizvat zástupce Evropského parlamentu a jiných příslušných orgánů, je-li to vhodné a přiměřené vzhledem k pořadu jednání.
(48)
Vzhledem k tomu, že jsou zúčastněné strany dostatečně zastoupeny ve stále skupině zúčastněných stran, s níž jsou vedeny konzultace zejména ohledně návrhu pracovního programu, není již nutné, aby byly zúčastněné strany zastoupeny ve správní radě.
(49)
Agentura by měla uplatňovat odpovídající ustanovení práva Unie týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14). Na informace zpracovávané agenturou pro účely jejího vnitřního fungování, jakož i na informace zpracovávané při plnění jejích úkolů by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (15).
(50)
Agentura by měla zejména dodržovat předpisy vztahující se na orgány a instituce Unie a rovněž vnitrostátní předpisy o nakládání s citlivými dokumenty.
(51)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury a bylo jí umožněno vykonávat další nové úkoly, včetně nečekaných naléhavých úkolů, měla by agentura mít k dispozici dostatečný a samostatný rozpočet, který je rozhodující měrou financován z příspěvků Unie a z příspěvků třetích zemí podílejících se na práci agentury. Většina zaměstnanců agentury by se měla přímo podílet na operativním plnění mandátu agentury. Hostitelský nebo jakýkoli jiný členský stát by měl mít možnost poskytnout dobrovolné příspěvky k příjmům agentury. Všechny subvence ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by měly podléhat rozpočtovému procesu Unie. Účetní dvůr by měl navíc provádět audit účetnictví agentury s cílem zajistit transparentnost a odpovědnost.
(52)
Vzhledem k neustále se měnícím hrozbám a k vývoji, k němuž dochází v rámci politiky Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a s cílem dosáhnout souladu s víceletým finančním rámcem by délka mandátu agentury měla být stanovena na časově omezenou dobu sedmi let s možností jejího prodloužení.
(53)
Činnosti agentury by měly být hodnoceny nezávisle. Při hodnocení by se mělo přihlížet k tomu, jaké účinnosti agentura dosahuje při plnění svých cílů, k jejím pracovním postupům a významu úkolů, které plní, aby bylo možné stanovit, zda jsou cíle agentury stále aktuální, a na základě toho rozhodnout, zda a na jakou dobu by její mandát měl být prodloužen.
(54)
Pokud na konci mandátu agentury Komise nepředloží návrh na jeho prodloužení, měly by agentura a Komise přijmout příslušná opatření zaměřená především na otázky související s pracovními smlouvami zaměstnanců a s rozpočtem.
(55)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii, zvýšení informovanosti a vytvoření a prosazování kultury bezpečnosti sítí a informací ve společnosti v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii a tím i pro zajištění vytváření a řádného fungování vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak stanoví článek 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(56)
Nařízení (ES) č. 460/2004 by mělo být zrušeno.
(57)
Evropský inspektor pro ochranu údajův byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 a přijal své stanovisko dne 20. prosince 2010 (16),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ODDÍL 1
OBLAST PŮSOBNOSTI, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA, dále jen „agentura“), aby plnila úkoly jí svěřené za účelem zajištění vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací v Unii, zvýšení informovanosti a vytvoření a prosazování kultury bezpečnosti sítí a informací ve společnosti v zájmu občanů, spotřebitelů, podniků a organizací veřejného sektoru v Unii, a tím i pro zajištění vytváření a řádného fungování vnitřního trhu.
2. Úkoly a cíli agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států týkající se bezpečnosti sítí a informací a v žádném případě činnosti týkající se veřejné bezpečnosti, obrany, národní bezpečnosti (včetně hospodářského blahobytu státu, pokud se otázky vztahují na problematiku národní bezpečnosti) ani činnosti státu v oblastech trestního práva.
3. Pro účely tohoto nařízení se „bezpečností sítí a informací“ rozumí schopnost sítě nebo informačního systému odolávat na určitém stupni spolehlivosti náhodným událostem či neoprávněným nebo svévolným zásahům, které narušují dostupnost, pravost, integritu a důvěrnost ukládaných nebo předávaných údajů, a související služby poskytované nebo přístupné prostřednictvím těchto sítí a systémů.
Článek 2
Cíle
1. Agentura rozvíjí a udržuje vysokou úroveň odborných znalostí.
2. Agentura je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie při rozvíjení nezbytných politik v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
3. Agentura je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům při provádění politik, které jsou nezbytné k plnění právních a regulačních požadavků na bezpečnost sítí a informací podle stávajících i budoucích právních aktů Unie, a přispívá tím k řádnému fungování vnitřního trhu.
4. Agentura je nápomocna Unii a členským státům při zvyšování a posilování jejich schopnosti a připravenosti předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně.
5. Agentura využívá svých odborných znalostí k tomu, aby podněcovala širokou spolupráci subjektů z veřejného a soukromého sektoru.
Článek 3
Úkoly
1. Agentura s ohledem na cíl stanovený v článku 1 a v zájmu dosažení cílů uvedených v článku 2 při současném dodržování čl. 1 odst. 2 plní tyto úkoly:
a)
podporuje rozvoj politiky a práva Unie tím, že:
i)
je nápomocna a poskytuje poradenství ve všech záležitostech týkajících se politiky a práva Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací,
ii)
vykonává přípravné práce a poskytuje poradenství a analýzy při vytváření a novelizaci politiky a práva Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací,
iii)
provádí analýzy veřejně dostupných strategií pro bezpečnost sítí a informací a podporuje jejich zveřejňování;
b)
podporuje rozvíjení schopností tím, že:
i)
pomáhá členským státům na jejich žádost v úsilí rozvíjet a zdokonalovat prevenci, odhalování a analýzu problémů a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací a schopnost na ně reagovat, a poskytuje jim nezbytné znalosti,
ii)
podporuje a usnadňuje dobrovolnou spolupráci mezi členskými státy a mezi orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy při jejich úsilí předcházet problémům a incidentům v oblasti bezpečnosti sítí a informací, odhalovat je a reagovat na ně, pokud mají dopad přesahující hranice států,
iii)
je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie v jejich úsilí rozvíjet schopnosti prevence, odhalování a analýzy problémů a incidentů v oblasti bezpečnosti sítí a informací, zejména tím, že pro ně zajišťuje fungování skupiny pro reakci na počítačové hrozby (CERT),
iv)
podporuje zvyšování úrovně schopností skupin CERT působících na vnitrostátní/vládní úrovni a na úrovni Unie, a to i prosazováním dialogu a výměny informací, přičemž cílem je zajistit, aby se s ohledem na aktuální stav každá skupina CERT vyznačovala společným souborem minimálních schopností a pracovala v souladu s osvědčenými postupy,
v)
podporuje přípravu a pořádání cvičení zaměřených na bezpečnost sítí a informací v Unii a členským státům na jejich žádost poskytuje poradenství ohledně cvičení na vnitrostátní úrovni,
vi)
je nápomocna orgánům, institucím a jiným subjektům Unie a členským státům v jejich úsilí zaměřeném na sběr a analýzu příslušných údajů v oblasti bezpečnosti sítí a informací a na jejich šíření probíhajícím v souladu s bezpečnostními požadavky členských států; na základě informací poskytnutých orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a členskými státy v souladu s ustanoveními práva Unie a vnitrostátními právními předpisy v souladu s právem Unie udržuje rovněž povědomí orgánů, institucí a jiných subjektů Unie, jakož i členských států o aktuálním stavu, pokud jde o bezpečnost sítí a informací v Unii v jejich zájmu,
vii)
podporuje rozvíjení mechanismu včasného varování Unie, který doplňuje mechanismy jednotlivých členských států,
viii)
nabízí odbornou přípravu v oblasti bezpečnosti sítí a informací příslušným veřejným orgánům, a to případně ve spolupráci se zúčastněnými stranami;
c)
podporuje dobrovolnou spolupráci mezi příslušnými veřejnými orgány a mezi zúčastněnými stranami soukromého a veřejného sektoru, včetně vysokých škol a výzkumných středisek v Unii, a podporuje zvyšování informovanosti, a to mimo jiné tím, že:
i)
prosazuje spolupráci mezi vnitrostátními a vládními skupinami CERT nebo skupinami pro reakci na incidenty v oblasti počítačové bezpečnosti (CSIRT), včetně skupiny CERT pro orgány, instituce a jiné subjekty Unie,
ii)
prosazuje rozvíjení a sdílení osvědčených postupů s cílem dosáhnout vysoké úrovně bezpečnosti sítí a informací,
iii)
usnadňuje dialog a úsilí zaměřené na rozvíjení a výměnu osvědčených postupů,
iv)
prosazuje osvědčené postupy, pokud jde o sdílení informací a zvyšování informovanosti,
v)
podporuje orgány, instituce a jiné subjekty Unie a členské státy, pokud o to požádají, při organizování akcí zaměřených na zvyšování informovanosti, a to i na úrovni jednotlivých uživatelů, ale i jinou osvětovou činnost za účelem posílení bezpečnosti sítí a informací a zlepšení její viditelnosti poskytováním osvědčených postupů a pokynů;
d)
podporuje vývoj a výzkum a normalizaci tím, že:
i)
usnadňuje stanovení a zavádění evropských a mezinárodních norem pro řízení rizik a pro bezpečnost elektronických produktů, sítí a služeb,
ii)
poskytuje Unii a členským státům poradenství ohledně potřeb výzkumu v oblasti bezpečnosti sítí a informací s cílem umožnit účinnou reakci na současná a nově vznikající rizika a hrozby pro bezpečnost sítí a informací, a to i pokud jde o nové a nově vznikající informační a komunikační technologie, a účinně využívat technologie pro prevenci rizika;
e)
spolupracuje s orgány, institucemi a jinými subjekty Unie, včetně těch, které se zabývají počítačovou kriminalitou a ochranou soukromí a osobních údajů, s cílem řešit otázky společného zájmu, a to i prostřednictvím:
i)
výměny know-how a osvědčených postupů,
ii)
poskytování poradenství ve věcech týkajících se relevantních aspektů bezpečnosti sítí a informací v zájmu vytvoření synergií.
f)
přispívá k úsilí Unie zaměřenému na spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v zájmu prosazení mezinárodní spolupráce v oblasti bezpečnosti sítí a informací, a to i tím, že:
i)
se případně angažuje jako pozorovatel a organizátor mezinárodních cvičení, provádí analýzu jejich výsledků a předkládá o nich zprávu,
ii)
usnadňuje výměnu osvědčených postupů příslušných organizací,
iii)
poskytuje orgánům Unie odborné znalosti.
2. Orgány instituce a jiné subjekty Unie a orgány členských států se mohou na agenturu obracet s žádostí o radu v případě, že dojde k porušení bezpečnosti nebo ztrátě integrity, které mohou mít významný dopad na fungování sítí a služeb.
3. Agentura plní úkoly, které jí byly svěřeny právními akty Unie.
4. Agentura nezávisle formuluje své závěry a doporučení a poskytuje poradenství v otázkách souvisejících s oblastí působnosti a s cíli tohoto nařízení.
ODDÍL 2
ORGANIZACE
Článek 4
Složení agentury
1. Agentura má:
a)
správní radu;
b)
výkonného ředitele a zaměstnance a
c)
stálou skupinu zúčastněných stran.
2. Správní rada zřídí výkonnou radu, aby přispěla ke zvýšení účinnosti a účelnosti fungování agentury.
Článek 5
Správní rada
1. Správní rada stanoví obecné směry činnosti agentury a zajišťuje, aby agentura pracovala v souladu s předpisy a zásadami stanovenými v tomto nařízení. Rovněž zajišťuje, aby práce agentury byla v souladu s činnostmi členských států a na úrovni Unie.
2. Správní rada přijímá roční a víceletý pracovní program agentury.
3. Správní rada přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a nejpozději do 1. července následujícího roku ji zašle Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. Výroční zpráva obsahuje účetní výkaz a popisuje, nakolik agentura naplnila ukazatele výkonnosti. Výroční zpráva se zveřejňuje.
4. Správní rada přijme strategii proti podvodům, která je úměrná rizikům podvodu s ohledem na analýzy nákladů a přínosů opatření, jež mají být provedena.
5. Správní rada zajistí náležitá opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z šetření Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a z různých interních či externích auditních zpráv a hodnocení.
6. Správní rada přijme pravidla pro prevenci a řešení střetu zájmů.
7. Správní rada ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci svěřené Služebním řádem úředníků Evropské unie a pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád ostatních zaměstnanců“) stanovených nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (17) orgánu oprávněnému ke jmenování a orgánu oprávněnému uzavírat pracovní smlouvy na základě pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
Správní rada v souladu s postupem podle článku 110 služebního řádu přijme rozhodnutí založené na čl. 2 odst. 1 služebního řádu a na článku 6 pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kterým přenese pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na výkonného ředitele. Výkonný ředitel může tyto pravomoci dále přenést.
Pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, může správní rada zrušit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel dále přenesl. V takovém případě může správní rada na omezené časové období přenést tyto pravomoci na jednoho ze svých členů, kterým není výkonný ředitel.
8. Správní rada přijme příslušná prováděcí pravidla služebního řádu a pracovního řádu ostatních zaměstnanců v souladu s postupem podle článku 110 služebního řádu.
9. Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může prodloužit jeho funkční období nebo jej odvolat v souladu s článkem 24 tohoto nařízení.
10. Správní rada přijímá svůj jednací řád a jednací řád výkonné rady po konzultaci s Komisí. Jednací řád umožní urychlená rozhodnutí buď písemným postupem nebo prostřednictvím konferencí na dálku.
11. Správní rada přijme vnitřní organizační předpisy agentury po konzultaci s útvary Komise. Tyto předpisy se zveřejňují.
12. Správní rada schvaluje finanční předpisy platné pro agenturu. Tyto předpisy se smějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (18), pouze pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury a s předchozím souhlasem Komise.
13. Správní rada po konzultaci s útvary Komise a po náležitém informování Evropského parlamentu a Rady přijme víceletý plán zaměstnanecké politiky.
Článek 6
Složení správní rady
1. Správní radu tvoří jeden zástupce každého členského státu a dva zástupci jmenovaní Komisí. Všichni zástupci mají hlasovací právo.
2. Každý člen správní rady má náhradníka, který jej zastupuje v případě jeho nepřítomnosti.
3. Členové správní rady a jejich náhradníci jsou jmenováni na základě jejich znalosti úkolů a cílů agentury, s přihlédnutím k manažerským, administrativním a rozpočtovým dovednostem důležitým pro plnění úkolů uvedených v článku 5. Komise a členské státy by se měly snažit o to, aby se omezila fluktuace jejich zástupců ve správní radě a zajistila se kontinuita práce rady. Komise a členské státy usilují o dosažení vyváženého zastoupení mužů a žen ve správní radě.
4. Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyři roky. Toto období lze prodloužit.
Článek 7
Předseda správní rady
1. Správní rada volí z řad svých členů na dobu tří let předsedu a místopředsedu, kteří mohou být zvoleni opakovaně. Nemůže-li předseda vykonávat své povinnosti, zaujme jeho místo z moci úřední místopředseda.
2. Předseda může být vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů.
Článek 8
Zasedání
1. Zasedání správní rady svolává předseda.
2. Řádné zasedání správní rady se koná nejméně jednou ročně. Z podnětu předsedy nebo na žádost nejméně jedné třetiny členů rady se konají rovněž mimořádná zasedání.
3. Výkonný ředitel se účastní zasedání správní rady bez hlasovacího práva.
Článek 9
Hlasování
1. Správní rada přijímá rozhodnutí absolutní většinou hlasů svých členů.
2. Pro schválení jednacího řádu správní rady, vnitřních organizačních předpisů, rozpočtu, ročního a víceletého pracovního programu agentury, jmenování, prodloužení funkčního období nebo odvolání výkonného ředitele a jmenování předsedy správní rady je zapotřebí dvoutřetinové většiny hlasů všech členů správní rady.
Článek 10
Výkonná rada
1. Správní radě je nápomocna výkonná rada.
2. Výkonná rada připravuje rozhodnutí přijímaná správní radou a týkající se pouze administrativní a rozpočtové oblasti.
Společně se správní radou zajistí náležitá opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z šetření úřadu OLAF a z různých interních či externích auditních zpráv a hodnocení.
Aniž jsou dotčeny povinnosti výkonného ředitele stanovené v článku 11, je mu výkonná rada nápomocna a radí mu, pokud jde o provádění rozhodnutí správní rady v administrativní a rozpočtové oblasti.
3. Výkonná rada se skládá z pěti členů jmenovaných z řad členů správní rady, z nichž jedním je předseda správní rady, který smí předsedat i výkonné radě, a dalším jeden ze zástupců Komise.
4. Funkční období členů výkonné rady je totožné s funkčním obdobím členů správní rady stanoveným v čl. 6 odst. 4.
5. Zasedání výkonné rady se koná alespoň jednou za tři měsíce. Předseda výkonné rady svolává další zasedání na žádost členů této rady.
Článek 11
Povinnosti výkonného ředitele
1. Agenturu řídí výkonný ředitel, který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý.
2. Výkonný ředitel odpovídá za:
a)
běžnou správu agentury;
b)
provádění rozhodnutí přijatých správní radou;
c)
vypracování ročního pracovního programu a víceletého pracovního programu po konzultaci se správní radou, a za jejich předložení správní radě po konzultaci s Komisí;
d)
provádění ročního pracovního programu a víceletého pracovního programu a podávání zpráv o jejich provádění správní radě;
e)
vypracování výroční zprávy o činnosti agentury a její předložení správní radě ke schválení;
f)
vypracování akčního plánu v návaznosti na závěry zpětných hodnocení a zprávy o pokroku, kterou předkládá každé dva roky Komisi;
g)
ochranu finančních zájmů Unie uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním jednáním, účinnými kontrolami a zpětným získáním nesprávně vyplacených částek v případech, kdy jsou zjištěny nesrovnalosti, a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi;
h)
vypracování strategie agentury pro boj proti podvodům a její předložení správní radě ke schválení;
i)
zajištění toho, aby agentura vykonávala své činnosti v souladu s požadavky subjektů využívajících jejích služeb, zejména s ohledem na přiměřenost poskytovaných služeb;
j)
rozvíjení a udržování styků s orgány a institucemi či jinými subjekty Unie;
k)
rozvíjení a udržování styků s podnikatelským sektorem a organizacemi spotřebitelů pro zajištění pravidelného dialogu s příslušnými zúčastněnými stranami;
l)
jiné úkoly, které jsou výkonnému řediteli uloženy tímto nařízením.
3. Výkonný ředitel může v případě potřeby a v rámci cílů a úkolů agentury zřizovat ad hoc pracovní skupiny složené z odborníků, mimo jiné i z příslušných orgánů členských států. Informuje o tom správní radu v předstihu. Postupy týkající se zejména složení těchto skupin, jmenování odborníků výkonným ředitelem a činnosti ad hoc pracovních skupin jsou stanoveny ve vnitřních organizačních předpisech agentury.
4. Výkonný ředitel dá administrativní podpůrný personál a jiné zdroje v případě potřeby k dispozici správní a výkonné radě.
Článek 12
Stálá skupina zúčastněných stran
1. Správní rada na návrh výkonného ředitele ustaví stálou skupinu zúčastněných stran složenou z uznávaných odborníků zastupujících zúčastněné strany, jako jsou průmysl informačních a komunikačních technologií, poskytovatelé veřejně dostupných elektronických komunikačních sítí nebo služeb, organizace spotřebitelů, vědečtí odborníci v oblasti bezpečnosti sítí a informací a zástupci vnitrostátních regulačních orgánů oznámených podle směrnice 2002/21/ES i donucovacích orgánů a orgánů pro ochranu soukromí.
2. Postupy týkající se zejména počtu, složení a jmenování členů Stálé skupiny zúčastněných stran správní radou, návrhu výkonného ředitele a činnosti skupiny jsou stanoveny ve vnitřních organizačních předpisech agentury a jsou zveřejňovány.
3. Stálé skupině zúčastněných stran předsedá výkonný ředitel nebo osoba, kterou vždy pro danou záležitost výkonný ředitel určí.
4. Funkční období členů Stálé skupiny zúčastněných stran je dva a půl roku. Členové správní rady nesmějí být členy Stálé skupiny zúčastněných stran. Odborníci z řad Komise a členských států jsou oprávněni účastnit se jednání a podílet se na činnosti Stálé skupiny zúčastněných stran. K účasti na zasedáních a na práci Stálé skupiny zúčastněných stran mohou být přizváni zástupci dalších subjektů, kteří nejsou členy Stálé skupiny zúčastněných stran a jejichž účast považuje výkonný ředitel za důležitou.
5. Stálá skupina zúčastněných stran poskytuje agentuře poradenství při vykonávání jejích činností. Radí zejména výkonnému řediteli při přípravě návrhu pracovního programu agentury a při zajišťování komunikace s příslušnými zúčastněnými stranami ve všech otázkách souvisejících s pracovním programem.
ODDÍL 3
ČINNOST
Článek 13
Pracovní program
1. Agentura vykonává svou činnost v souladu s ročním a víceletým pracovním programem, který obsahuje všechny plánované aktivity.
2. Pracovní program obsahuje odpovídající ukazatele výkonnosti umožňující účinné hodnocení dosažených výsledků, pokud jde o cíle.
3. Výkonný ředitel odpovídá za vypracování návrhu pracovního programu agentury po konzultaci s útvary Komise. Výkonný ředitel předkládá správní radě každý rok do 15. března návrh pracovního programu pro příští rok.
4. Do 30. listopadu každého roku poté, co obdrží stanovisko Komise, přijme správní rada pracovní program agentury na následující rok. Pracovní program zahrnuje výhled na více let. Správní rada zajistí, aby pracovní program odpovídal cílům agentury a rovněž legislativním a politickým prioritám Unie v oblasti bezpečnosti sítí a informací.
5. Pracovní program je uspořádán v souladu se zásadou řízení podle činností. Pracovní program odpovídá odhadu příjmů a výdajů agentury a jejímu rozpočtu na daný účetní rok.
6. Výkonný ředitel předloží pracovní program po jeho schválení správní radou Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a členským státům a zveřejní jej. Na výzvu příslušného výboru Evropského parlamentu výkonný ředitel představí přijatý roční pracovní program a zúčastní se výměny názorů o tomto programu.
Článek 14
Žádosti podávané agentuře
1. Žádosti o poradenství a pomoc v rámci cílů a úkolů agentury jsou podávány výkonnému řediteli a doprovázeny základními informacemi, které objasňují danou otázku. Výkonný ředitel informuje správní a výkonnou radu o obdržených žádostech, možných dopadech na zdroje a následně o dalším postupu ve věci žádosti. Pokud agentura žádost zamítne, musí své rozhodnutí odůvodnit.
2. Žádosti podle odstavce 1 může podávat:
a)
Evropský parlament;
b)
Rada;
c)
Komise;
d)
jakýkoli příslušný subjekt určený členským státem, například vnitrostátní regulační orgán ve smyslu článku 2 směrnice 2002/21/ES.
3. Správní rada stanoví ve vnitřních organizačních předpisech agentury praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2, zejména s ohledem na podávání žádostí, stanovení pořadí jejich důležitosti, další postupy a informování správní a výkonné rady o žádostech podávaných agentuře.
Článek 15
Prohlášení o zájmech
1. Členové správní rady, výkonný ředitel a úředníci dočasně přidělení členskými státy učiní prohlášení o závazcích a prohlášení, z nějž vyplývá, zda existují nějaké přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost, či nikoli. Prohlášení musí být správná a úplná, musí být podávána každoročně písemnou formou a aktualizována, kdykoli je to nezbytné.
2. Členové správní rady, výkonný ředitel a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti ad hoc pracovních skupin, učiní nejpozději na začátku každého zasedání správné a úplné prohlášení o zájmech, které by mohly ovlivňovat jejich nezávislost vzhledem k bodům na pořadu jednání, a neúčastní se jednání a hlasování o těchto bodech.
3. Agentura ve svých vnitřních organizačních předpisech stanoví praktická opatření týkající se pravidel o prohlášení o zájmech podle odstavců 1 a 2.
Článek 16
Transparentnost
1. Agentura zajistí, aby své činnosti vykonávala s vysokou mírou transparentnosti a v souladu s články 17 a 18.
2. Agentura zajistí, aby veřejnost a všechny zainteresované strany měly k dispozici náležité, objektivní, spolehlivé a snadno dostupné informace, zejména s ohledem na výsledky její činnosti. Zveřejní rovněž prohlášení o zájmech učiněná v souladu s článkem 15.
3. Správní rada může na návrh výkonného ředitele zainteresovaným stranám umožnit, aby se účastnily projednání některých činností agentury jako pozorovatelé.
4. Agentura přijme ve svých vnitřních organizačních předpisech praktická opatření pro dodržování pravidel transparentnosti podle odstavců 1 a 2.
Článek 17
Důvěrnost
1. Aniž je dotčen článek 18, nesděluje agentura třetím osobám informace, které zpracovává, které obdržela a pro které bylo odůvodněně vyžádáno zcela či částečně důvěrné zacházení.
2. Členové správní rady, výkonný ředitel, členové stálé skupiny zúčastněných stran, externí odborníci účastnící se ad hoc pracovních skupin a zaměstnanci agentury, včetně úředníků dočasně přidělených členskými státy, jsou povinni i po skončení svých funkcí zachovávat důvěrnost podle článku 339 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
3. Agentura přijme ve svých vnitřních organizačních předpisech praktická opatření pro dodržování pravidel důvěrnosti podle odstavců 1 a 2.
4. Pokud je to třeba pro vykonávání úkolů agentury, správní rada rozhodne, že agentuře umožní zpracovávat utajované informace. Správní rada v tomto případě po dohodě s útvary Komise přijme vnitřní organizační předpisy, v nichž se uplatňují bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESVO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (19). Tyto vnitřní organizační předpisy se vztahují kromě jiného na ustanovení o výměně, zpracování a ukládání utajovaných informací.
Článek 18
Přístup k dokumentům
1. Na dokumenty, které má agentura v držení, se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Správní rada přijme do šesti měsíců od zřízení agentury prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování EU nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článku 263 Smlouvy o fungování EU.
ODDÍL 4
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 19
Schvalování rozpočtu
1. Příjmy agentury zahrnují příspěvek z rozpočtu Unie, příspěvky třetích zemí, které se účastní činnosti agentury v souladu s článkem 30, a dobrovolné peněžní či věcné příspěvky členských států. Členské státy, které poskytují dobrovolné příspěvky, nesmí na základě tohoto příspěvku požadovat žádné zvláštní právo nebo službu.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, technickou podporu, infrastrukturu a provoz a výdaje vyplývající ze smluv uzavřených s třetími stranami.
3. Do 1. března každého roku připraví výkonný ředitel návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok a spolu s návrhem plánu pracovních míst jej předá správní radě.
4. Příjmy a výdaje musejí být vyrovnané.
5. Správní rada na základě návrhu odhadu příjmů a výdajů připraveného výkonným ředitelem sestaví každoročně odhad příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
6. Správní rada zašle každý rok do 31. března tento odhad, který zahrnuje návrh plánu pracovních míst a předběžný pracovní program, Komisi a třetím zemím, s nimiž Unie uzavřela dohody v souladu s článkem 30.
7. Tento odhad předloží Komise spolu s předběžným návrhem souhrnného rozpočtu Unie Evropskému parlamentu a Radě
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do předběžného návrhu rozpočtu Unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu a předloží je Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Evropský parlament a Rada schvalují položky subvencí pro agenturu.
10. Evropský parlament a Rada přijmou plán pracovních míst agentury.
11. Správní rada spolu s pracovním programem přijme rozpočet agentury. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Unie. Správní rada případně upraví rozpočet a pracovní program agentury v souladu se souhrnným rozpočtem Unie. Správní rada předloží rozpočet neprodleně Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 20
Boj proti podvodům
1. V zájmu usnadnění boje proti podvodům, úplatkářství a jinému protiprávnímu jednání podle nařízení (ES) č. 1073/1999 (20) agentura během šesti měsíců od zahájení činnosti přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (21) a přijme příslušná ustanovení vztahující se na veškeré zaměstnance agentury, přičemž použije šablonu stanovenou v příloze uvedené dohody.
2. Účetní dvůr má pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů a inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Úřad OLAF smí provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy uvedenými v nařízení (ES) č. 1073/1999 a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (22), aby se zjistilo, zda v souvislosti s grantem nebo zakázkou financovanou ze strany agentury nedošlo k podvodu, úplatkářství nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu přijatá agenturou obsahovat ustanovení, která výslovně zmocňují Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 21
Plnění rozpočtu
1. Za plnění rozpočtu agentury je odpovědný výkonný ředitel.
2. Interní auditor Komise vykonává ve vztahu k agentuře stejné pravomoci jako ve vztahu k útvarům Komise.
3. Do 1. března po ukončení každého rozpočtového roku (1. březen roku N + 1) předá účetní agentury účetnímu Komise prozatímní účty se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných subjektů podle článku 147 finančního nařízení.
4. Do 31. března roku N + 1 předá účetní Komise prozatímní účty agentury Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok. Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům agentury podle článku 148 finančního nařízení vypracuje výkonný ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku agentury a zašle ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
7. Do 1. července roku N + 1 předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady, včetně zprávy o rozpočtovém a finančním řízení za daný rozpočtový rok a připomínek Účetního dvora, Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.
8. Výkonný ředitel zajistí zveřejnění konečné účetní závěrky.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září roku N + 1. Zároveň zašle jedno vyhotovení této odpovědi správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za daný rozpočtový rok v souladu s čl. 165 odst. 3 finančního nařízení.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady do 15. května roku N + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku N.
ODDÍL 5
ZAMĚSTNANCI
Článek 22
Obecná ustanovení
Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců a pravidla přijatá na základě dohody mezi orgány Unie k provedení tohoto služebního řádu.
Článek 23
Výsady a imunita
Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování EU.
Článek 24
Výkonný ředitel
1. Výkonný ředitel je zaměstnán jako dočasný zaměstnanec agentury podle čl. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
2. Výkonného ředitele jmenuje po otevřeném a transparentním výběrovém řízení správní rada ze seznamu kandidátů navržených Komisí.
Pro účely uzavření smlouvy s výkonným ředitelem je agentura zastoupena předsedou správní rady.
Před jmenováním je kandidát zvolený správní radou vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů.
3. Funkční období výkonného ředitele je pět let. Do konce tohoto období Komise provede posouzení, které zohlední hodnocení výsledků výkonného ředitele a budoucí úkoly a výzvy agentury.
4. Správní rada může na návrh Komise, který zohledňuje posouzení uvedené v odstavci 3, a poté, co obdrží stanovisko Evropského parlamentu, funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit, a to na dobu nepřesahující pět let.
5. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Je-li výkonný ředitel vyzván, učiní do tří měsíců před tímto prodloužením prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpoví otázky jeho členů.
6. Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se nesmí účastnit dalšího výběrového řízení na tutéž pozici.
7. Výkonný ředitel může být odvolán z funkce pouze rozhodnutím správní rady.
Článek 25
Vyslaní národní odborníci a další pracovníci
1. Agentura může využívat vyslané národní odborníky nebo jiné pracovníky, kteří nejsou v agentuře zaměstnáni. Na tyto pracovníky se nevztahuje služební řád ani pracovní řád ostatních zaměstnanců.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, kterým stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury.
ODDÍL 6
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Právní postavení
1. Agentura je institucí Unie. Má právní subjektivitu.
2. Ve všech členských státech má agentura nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou přiznává právnickým osobám jejich právo. Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. S cílem zlepšit provozní účinnost agentury je zachována pobočka zřízená v metropolitní oblasti Atén.
Článek 27
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škodu, kterou způsobí ona nebo její zaměstnanci při výkonu své funkce.
Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí odpovídajícími předpisy vztahujícími se na zaměstnance agentury.
Článek 28
Jazyky
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (23). Členské státy a ostatní jimi určené subjekty se mohou na agenturu obracet a přijímat odpovědi v libovolném úředním jazyce orgánů Evropské unie.
2. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 29
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování údajů týkajících se fyzických osob, zejména při plnění svých úkolů, se agentura řídí zásadami ochrany osobních údajů uvedenými v nařízení (ES) č. 45/2001 a podléhá ustanovením tohoto nařízení.
2. Správní rada přijme prováděcí opatření uvedená v čl. 24 odst. 8 nařízení (ES) č. 45/2001. Správní rada může přijmout další opatření nezbytná pro uplatňování nařízení č. 45/2001 ze strany agentury.
Článek 30
Účast třetích zemí
1. Agentura je otevřena účasti třetích zemí, které uzavřely s Evropskou unií dohody, na jejichž základě přijaly a používají právní akty Unie v oblasti, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Na základě odpovídajících ustanovení těchto dohod budou stanovena pravidla, která určí zejména povahu, rozsah a způsob účasti těchto zemí na činnosti agentury, včetně ustanovení týkajících se účasti na iniciativách agentury, finančních příspěvků a zaměstnanců.
Článek 31
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných informací
Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady obsažené v bezpečnostních pravidlech Komise pro ochranu utajovaných informací Evropské unie (EUCI) a citlivých informací nepodléhajících utajení, která jsou vymezena v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. Vztahuje se to kromě jiného na ustanovení o výměně, zpracování a ukládání takových informací.
ODDÍL 7
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 32
Hodnocení a přezkum
1. Do 20. června 2018 nechá Komise provést hodnocení, které posoudí zejména dopad, účinnost a účelnost agentury a jejích pracovních postupů. Toto hodnocení se rovněž bude zabývat případnou potřebou upravit mandát agentury a finančních dopadů takovýchto úprav.
2. Hodnocení uvedené v odstavci 1 zohledňuje veškerou odezvu, kterou agentura v reakci na svou činnost zaznamenala.
3. Komise předá hodnotící zprávu společně se svými závěry Evropskému parlamentu, Radě a správní radě. Závěry hodnocení se zveřejní.
4. Součástí tohoto hodnocení je rovněž posouzení výsledků dosažených agenturou s ohledem na její cíle, mandát a úkoly. Pokud se Komise domnívá, že pokračování činnosti agentury je odůvodněné vzhledem k jejím určeným cílům, mandátu a úkolům, může navrhnout, aby byl mandát agentury stanovený v článku 36 prodloužen.
Článek 33
Spolupráce hostitelského členského státu
Hostitelský členský stát agentury poskytuje nejlepší možné podmínky, aby bylo zajištěno řádné fungování agentury, včetně přístupnosti lokality, existence vhodných vzdělávacích zařízení pro děti zaměstnanců, patřičného přístupu na pracovní trh, sociálního zabezpečení a zdravotní péče pro děti i pro manžely a manželky zaměstnanců.
Článek 34
Správní kontrola
Činnost agentury je pod dohledem veřejného ochránce práv v souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU.
Článek 35
Zrušení a nástupnictví
1. Nařízení (ES) č. 460/2004 se zrušuje.
Odkazy na rozhodnutí (ES) č. 460/2004 a na agenturu ENISA se považují za odkazy na toto rozhodnutí a v něm uvedenou agenturu.
2. Agentura je nástupkyní agentury zřízené nařízením (ES) č. 460/2004, pokud jde o veškeré vlastnictví, dohody, právní závazky, pracovní smlouvy, finanční závazky a odpovědnost.
Článek 36
Doba trvání
Agentura se zřizuje na dobu sedmi let od 19. června 2013.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 21. května 2013.