KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1283/2014
af 2. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte oprindeligt ved forordning (EF) nr. 1514/2002 (2) de gældende antidumpingforanstaltninger (»de oprindelige foranstaltninger«) over for importen af visse rørfittings (»rørfittings« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia (»de pågældende lande«).
(2)
Den gældende antidumpingtold for Malaysia er på 75 %, undtagen for virksomhederne Anggerik Laksana Sdn Bhd og Pantech Steel Industries Sdn Bhd, som er pålagt en antidumpingtold på henholdsvis 59,2 % og 49,9 %. For Republikken Korea er tolden på 44 % for alle virksomheder.
(3)
De oprindelige foranstaltninger blev opretholdt ved Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008 (3), senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 363/2010 (4) (»de gældende foranstaltninger«).
1.2. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(4)
Uden for anvendelsesområdet for denne procedure gælder der i øjeblikket antidumpingforanstaltninger over for den pågældende vare i forbindelse med eksporten fra Folkerepublikken Kina og Thailand (5). Foranstaltningerne over for den pågældende vare med oprindelse i Kina blev udvidet til at omfatte import af samme vare afsendt fra Taiwan (6), Indonesien (7), Sri Lanka (8) og Filippinerne (9). Den 3. september 2014 indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af rørfittings fra Folkerepublikken Kina, som blev udvidet til at omfatte Taiwan, Indonesien, Sri Lanka og Filippinerne. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (10). Antidumpingforanstaltningerne over for eksporten fra Thailand er udløbet.
(5)
I januar 2013 blev der indført foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet (11).
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Den 8. februar 2013 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse om det forestående udløb (12) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia.
(7)
Den 26. juni 2013 modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«).
(8)
Anmodningen blev indgivet af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 40 % af den samlede EU-produktion af den pågældende vare.
(9)
Anmodningen blev begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(10)
Den 15. oktober 2013 indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13).
1.4. Interesserede parter
(11)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at henvende sig for at deltage i den fornyede undersøgelse. Kommissionen underrettede udtrykkeligt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, brugere og importører, eksporterende producenter i Republikken Korea og Malaysia og de koreanske og malaysiske myndigheder om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at samarbejde.
(12)
Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger om indledningen af undersøgelsen og anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
1.4.1. Stikprøveudtagning
(13)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af EU-producenter, importører og eksporterende producenter fra Korea, jf. grundforordningens artikel 17.
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(14)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter og opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Stikprøven blev udtaget på grundlag af produktions- og salgsmængder af samme vare i den fornyede undersøgelsesperiode (»NUP«) i Unionen, samtidig med at der sikredes geografisk spredning, og den bestod af fire EU-producenter eller grupper af EU-producenter (fem enkeltvirksomheder) i Tyskland, Frankrig, Italien, Rumænien og Østrig. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og de foreløbigt udvalgte virksomheder blev bibeholdt i den endelige stikprøve.
(15)
Efter indledningen af proceduren var Kommissionen imidlertid nødt til at udelukke to EU-producenter fra stikprøven på grund af manglende samarbejdsvilje. De to resterende virksomheder/virksomhedsgrupper (3 enkeltvirksomheder) tegner sig for 49 % af EU-produktionen og for 45 % af EU-salget og har produktionsanlæg i tre forskellige lande. Derfor blev den ændrede stikprøve stadig anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
b) Stikprøveudtagning af importører
(16)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. Der var dog ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Republikken Korea
(17)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Korea om at afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Republikken Koreas mission ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, som kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(18)
To koreanske eksporterende producenter indsendte de ønskede oplysninger, men kun den ene indvilligede i at samarbejde og indgå i stikprøven. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning af de koreanske eksporterende producenter.
d) Eksporterende producenter i Malaysia
(19)
I betragtning af det lave antal kendte eksporterende producenter i Malaysia planlagde Kommissionen ikke stikprøveudtagning i indledningsmeddelelsen.
(20)
Kommissionen opfordrede alle eksporterende producenter til at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Republikken Malaysias mission ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, som kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
1.4.2. Spørgeskemabesvarelser
(21)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle stikprøveudtagne virksomheder i Unionen, den samarbejdsvillige koreanske virksomhed og alle kendte malaysiske eksporterende producenter.
(22)
En EU-producent besvarede ikke spørgeskemaet, mens en anden EU-producent kun indsendte et delvist besvaret spørgeskema og ikke reagerede på det brev om denne mangel, som var blevet fremsendt. Disse to EU-producenter blev efterfølgende udelukket fra stikprøven (se betragtning 15 ovenfor). En koreansk eksporterende producent besvarede spørgeskemaet. Ingen af de malaysiske eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet.
1.4.3. Kontrolbesøg
(23)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der ville finde fornyet dumping sted med deraf følgende skade, og om indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 i følgende virksomheders lokaler:
EU-producenter:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Østrig, og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Siekman fittings, Lohne, Tyskland
-
Vallourec fittings S.A., Frankrig
Eksporterende producenter i Republikken Korea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(24)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(25)
Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
1.6. Fremlæggelse af oplysninger
(26)
Den 12. september 2014 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger, og opfordrede alle interesserede parter til at fremsende bemærkninger. De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og, hvor relevant, taget i betragtning.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(27)
Den vare, der er genstand for den fornyede undersøgelse, er rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål) med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare« eller »rørfittings«).
2.2. Samme vare
(28)
Den fornyede undersøgelse bekræftede som i den oprindelige undersøgelse, at rørfittings fremstillet i de pågældende lande og solgt på hjemmemarkedet og/eller eksporteret til Unionen og/eller andre eksportmarkeder, har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og endelige anvendelsesformål som de varer, der sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.
(29)
Kommissionens har besluttet, at denne vare derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fornyet dumping fra de pågældende landes side.
3.1. Republikken Korea
3.1.1. Indledende bemærkninger
(31)
En af de største koreanske producenter af rørfittings, TK Corporation, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Denne samarbejdsvillige virksomhed tegnede sig for 25 % - 40 % af eksporten fra Korea af rørfittings (det nøjagtige tal oplyses ikke af fortrolighedshensyn). TK Corporation gav Kommissionen en besvarelse af spørgeskemaet, herunder oplysninger om hjemmemarkeds- og eksportsalget og produktionsomkostningerne. Kommissionen var af den opfattelse, at analysen af koreansk dumping i NUP og dele af analysen af fornyet dumping kunne baseres på denne virksomheds data på grund af virksomhedens andel i eksporten fra Korea af rørfittings. Svaret fra TK Corporation blev kontrolleret.
3.1.2. Dumpingimport i NUP
(32)
I NUP blev der kun importeret ubetydelige mængder af rørfittings (under 50 ton) til Unionen fra Korea. En del af dette salg var blevet foretaget af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, TK Corporation. Det var klart, at disse mængder ikke var repræsentative, da de udgjorde mindre end 0,1 % af TK Corporations produktion. Desuden var det uklart, om der var betalt en antidumpingtold på importen fra TK Corporation, hvilket rejser tvivl om, hvorvidt importen faktisk var kommet ind på Unionens toldområde. Endvidere var dette salg beregnet på tre konkrete projekter med deres egne specifikationer for fittings (og således et ikke repræsentativt salg), og salget blev foretaget som en »pakke« med andre fittings (hovedsagelig rustfrit stål). Af ovennævnte årsager kunne der ikke udarbejdes en fornuftig analyse af dumping baseret på importen af rørfittings fra TK Corporation til Unionen i NUP.
(33)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde TK Corporation gældende, at Kommissionen burde have baseret sin dumpinganalyse på virksomhedens eksportsalg til Unionen af følgende årsager: i) virksomhedens eksportsalg til Unionen i NUP var betydeligt og derfor repræsentativt, da det bestod af »ikke mindre end 26 fakturaer med 282 enkelttransaktioner til trods for den indførte told«, ii) i mangel af klarhed vedrørende betaling af antidumpingtold vil noget af salget (til et offshoreprojekt) ikke være underlagt antidumpingtold, hvorimod der for andet salg, der fandt sted i NUP, ikke altid blev betalt antidumpingtold af importørerne på grund af en forkert klassificering af disse varer, hvilket betød, at importørerne ikke var klar over, at der skulle betales antidumpingtold. I den mellemliggende tid blev importørerne gjort opmærksom på denne fejl, og de har siden da betalt antidumpingtolden med tilbagevirkende kraft, og iii) betingelserne for eksportsalget til Unionen var normale, da der hverken blev anvendt kortere leveringstid, eller de opkrævede priser blev gjort til genstand for krydskompensation.
(34)
Disse bemærkninger blev behørigt analyseret. Det lave niveau for eksportsalget til Unionen i absolutte tal og i forhold til virksomhedens samlede produktion af samme vare (mindre end 0,1 %) blev ikke anfægtet af TK Corporation. Kommissionen fastholder, at sådanne meget små mængder i både relative og absolutte tal ikke kan betragtes som værende repræsentative.
(35)
Desuden kunne Kommissionen på grundlag af de forelagte dokumenter ikke fastslå, hvilken del af TK Corporations påståede salg til Unionen der senere var blevet behørigt klassificeret og importeret, og påstanden om, at priserne ikke var blevet underlagt krydskompensation, kunne heller ikke efterprøves og kunne derfor ikke accepteres, da dokumentationen herfor først blev fremlagt efter kontrolbesøget. Under alle omstændigheder og for så vidt angår begge forhold, er det ikke nødvendigt for Kommissionen i lyset af konklusionen af analysen i betragtning 34 ovenfor at foretage en endelig konstatering, da selv de samlede rapporterede salgsmængder til Unionen fra TK Corporation ikke kan anses for at være tilstrækkeligt repræsentative.
(36)
Kommissionen bekræfter derfor, at TK Corporations salg til Unionen i NUP ikke kan anvendes til en brugbar dumpinganalyse i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
3.1.3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(37)
Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Korea samt EU-markedets tiltrækningskraft.
3.1.3.1. Eksport fra Korea til andre markeder
(38)
På grund af den beskedne importmængde af rørfittings fra Korea til Unionen og den manglende pålidelighed i forbindelse med priserne ved dette salg (jf. betragtning 32-36) konkluderede Kommissionen, at data vedrørende salg af rørfittings fra Korea til andre lande bør anvendes til at bedømme det sandsynlige fremtidige eksportprisniveau til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(39)
Det blev anset for hensigtsmæssigt først at undersøge det koreanske salg til de Forenede Stater (»USA«), da markedet i modsætning til ethvert andet koreansk eksportmarked er af en størrelse, som svarer til EU-markedet med mange producenter på hjemmemarkedet, men også er kendetegnet ved en stor importandel og lave toldsatser på import, hvilket gør det til et meget konkurrencepræget marked. Endvidere er USA det vigtigste marked for eksporten fra Korea i almindelighed og også for TK Corporation.
(40)
Desuden blev alt andet eksportsalg af rørfittings fra Korea også undersøgt i løbet af undersøgelsen.
(41)
Der blev foretaget dumpingberegninger både for salg til USA og salg til alle andre eksportmarkeder (undtagen Unionen af de årsager, der er nævnt i betragtning 32-36).
a) Normal værdi
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1, blev den normale værdi for TK Corporation baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på hjemmemarkedet, når det var muligt at gøre det.
(43)
For de varetyper, hvor denne metode ikke var anvendelig, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(44)
Dette skete på grundlag af de faktiske omkostninger ved TK Corporations produktion, jf. spørgeskemabesvarelsen, nemlig de faktiske omkostninger ved fremstilling plus et beløb for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
b) Eksportpris
(45)
Som forklaret i betragtning 32-36 kunne TK Corporations salg til Unionen ikke anvendes til dumpingberegningen, og derfor blev eksportpriserne baseret på virksomhedens eksport til tredjelandes markeder.
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, blev eksportprisen for TK Corporation til andre lande justeret tilbage til niveauet ab fabrik ved, hvor det er relevant, at tage hensyn til omkostningerne til bl.a. transport, told og skatter.
c) Sammenligning og justeringer
(47)
Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for rørfittings begge ab fabrik.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.
(49)
For at skelne mellem de forskellige typer af den pågældende vare indeholdt metoden med det oprindelige varekontrolnummer (VKN) til registrering af varetyper et system med 11 cifre. Dumpingberegningerne blev foretaget via et VKN med en let reduceret struktur med 7 cifre. Felterne med specifikationsstandard og materialekvalitet blev erstattet af et forenklet kriterium, hvor der sondredes mellem produkter af kulstofstål eller legeret stål. Dette skyldtes, at der kun blev konstateret en lille forskel mellem de anvendte standardspecifikationer (f.eks. ANSI eller EN), og at systemerne for materialekvalitet fulgte den anvendte standard. Derfor øgede det forenklede system graden af overensstemmelse for dumping- (og skades)beregninger for tusindvis af VKN uden at fordreje resultatet af selve beregningen.
(50)
TK Corporation anmodede Kommissionen om at øge det oprindelige VKN-system til 16 cifre, men dette krav blev afvist, da det allerede var muligt med det anvendte system at klassificere den pågældende vare effektivt. Det bør desuden påpeges, at det var åbenbart, at de beregnede dumping- (og skades)margener ikke ville ændre sig i noget væsentligt omfang, hvad enten de blev baseret på 7, 11 eller 16 cifre, fordi de gennemsnitspriser, der kræves af TK Corporation ved salg på de forskellige markeder, varierede betydeligt.
(51)
En anden beregning vedrørte metoden til beregning af den mængde, der anvendes i dumpingberegningen. TK Corporation anførte, at eftersom der i prisangivelserne til (potentielle) kunder, på salgsfakturaer og i regnskaberne anvendes stykangivelser til registrering af mængde, bør der også anvendes stykangivelse som måleenhed i beregningen. I spørgeskemaet blev der anmodet om mængde angivet i vægt, men noget af salget angav TK Corporation i stykker. For dette salg blev omregningen fra stykangivelse til vægtangivelse leveret af TK Corporation i forbindelse med proceduren vedrørende mangler. Kommissionen besluttede, at vægt var den bedste metode, idet:
-
stykangivelse som måleenhed kan føre til forvridninger, hvad angår den gennemsnitlige enhedspris, da stykangivelsen ikke afspejler vægten pr. stk., som er en vigtig faktor for omkostningen (og dermed for prisen) på den pågældende vare
-
vægten er påkrævet i forbindelse med beregningerne af skade, da dette er den metode, som EU-producenterne anvender, og det ville være urimeligt at anvende forskellige metoder til beregning af dumping og skade (underbud), og
-
data fra EU's toldsteder og koreanske eksportstatistikker kun registreres efter vægt for den pågældende vare.
(52)
Det bør desuden påpeges, at de beregnede dumpingmargener ikke syntes at ændre sig i betydelig grad, hvis de blev baseret på stykangivelse, som følge af betydelige forskelle, der blev konstateret i de gennemsnitlige priser, som blev opkrævet af TK Corporation på de forskellige markeder.
(53)
Efter fremlæggelsen af oplysninger genfremsatte TK Corporation bemærkningen om, at Kommissionen burde have baseret sine dumpingberegninger på stykangivelser snarere end på vægt. En af begrundelserne var, at TK Corporations salgs- og omkostningsdata udtrykkes i styk, og dermed ville omregningen til vægt have ført til forvridninger i beregningen af dumpingmargenen.
(54)
Med hensyn til sammenligneligheden med EU-erhvervsgrenen anførte TK Corporation, at Kommissionen ikke beregnede en skadesmargen, mens det for dumpingmargenen ikke var nødvendigt at foretage en sammenligning med EU-erhvervsgrenens omkostnings- og salgsdata. Desuden hævdede TK Corporation, at den måleenhed, der anvendes i transaktionerne, også af EU-erhvervsgrenen, ville være styk og ikke kg eller ton.
(55)
Endelig kunne TK Corporation ikke se relevansen af, at oplysningerne fra Unionens toldsteder og de koreanske eksportstatistikker registreres efter vægt.
(56)
Ovennævnte bemærkninger blev behørigt analyseret. For det første er det vigtigt at bemærke, at TK Corporation ikke indgav en »alternativ« beregning af dumping på grundlag af stykangivelse. Selv om virksomheden hævdede, at en beregning pr. styk ville give et mere nøjagtigt resultat, undlod den dog at godtgøre dette. Kommissionen gentager, at de beregnede dumpingmargener er betydelige, og som nævnt i betragtning 52 blev der ikke konstateret nogen betydelige forskelle mellem de dumpingmargener, der blev beregnet ud fra vægt, og de dumpingmargener, der blev beregnet ud fra stykangivelser. Det er med andre ord ubestridt, at uanset hvilken metode der blev anvendt, ville det blive fastslået, at der var store dumpingmargener. Det er desuden vigtigt at erindre, at omregningen fra stykangivelse til vægt i TK Corporations salgs- og omkostningsdata blev foretaget af TK Corporation selv med deres egen metode. Desuden indeholder virksomhedens katalog, der findes på dens eget websted, den omtrentlige vægt for hver type fittings.
(57)
Transaktioner foretaget af EU-erhvervsgrenen udtrykkes både i vægt og i stykker, hvilket fremgår af de fakturaer, der er kontrolleret af Kommissionen. Bortset fra fakturering er vægt den anvendte metode til bestemmelse af kapacitet, produktionsmængde og produktionsomkostninger - ikke kun i Unionen, men over hele verden og også i Korea. Råvarer, der er det største element i produktionsomkostningerne for den pågældende vare, købes i ton. Andre faktorer, f.eks. energiforbrug, arbejdskraft- og fragtomkostninger, beregnes også baseret på vægt. EU-erhvervsgrenen fastsætter også rabatter ved årets slutning til kunder ud fra mængden (i ton) købt af kunden og ikke ud fra stykangivelse. Desuden var det nødvendigt at beregne underbudsmargenerne (og det er de blevet - se betragtning 98-105) i denne udløbsundersøgelse, og derfor er argumentet om, at det ikke var nødvendigt at sammenligne den koreanske erhvervsgrens og EU-erhvervsgrenens oplysninger, jf. påstanden i betragtning 54 ovenfor, forkert.
(58)
Globale statistikker, der er indsamlet og anvendt som led i undersøgelsen, herunder koreanske eksport- og Unionens toldstatistikker, blev kun udtrykt i vægt. Disse blev blandt andet anvendt til at analysere den koreanske eksport af den pågældende vare til Unionen og til tredjelande. For at kunne etablere TK Corporations andel heraf og krydstjekke virksomhedens salgsmængder til Unionen som rapporteret i spørgeskemabesvarelsen, var det nødvendigt at omregne TK Corporations data til vægt, da det ikke ville have været muligt at konvertere de koreanske eksportstatistikker og Unionen toldstatistikker til stykker.
(59)
Endelig er det vigtigt at bemærke, at i de foregående undersøgelser (f.eks. den undersøgelse, der førte til de oprindelige foranstaltninger, og den første udløbsundersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger) samt i de nyere undersøgelser vedrørende samme vare fra Rusland og Tyrkiet er metoden baseret på vægt også blevet anvendt.
(60)
I lyset af ovenstående bekræfter Kommissionen, at påstanden om, at beregningerne burde være foretaget på grundlag af stykangivelse, bør afvises.
d) Dumping i NUP
(61)
De beregnede dumpingmargener for TK Corporation var således på 46 % og 27 % afhængigt af eksportmarkedet.
3.1.3.2. Produktionskapacitet i Korea
(62)
For så vidt angår den samlede koreanske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, fik Kommissionen i løbet af undersøgelsen ingen oplysninger fra nogen af de koreanske producenter, bortset fra TK Corporation. Kommissionen var således nødt til at støtte sig til grundforordningens artikel 18 for at drage konklusioner i den forbindelse, og de oplysninger, som den har til rådighed, er de verificerede oplysninger, som TK Corporation har leveret, og som kun vedrørte den virksomhed, samt de landespecifikke oplysninger, der var indeholdt i udløbsundersøgelsen.
(63)
Den uudnyttede kapacitet, som TK Corporation har indberettet, blev behørigt kontrolleret. Ved at ekstrapolere den uudnyttede kapacitet, som TK Corporation har indberettet i NUP ud fra dens andel af den samlede koreanske eksportmængde, beregnede Kommissionen, at den samlede uudnyttede kapacitet i Korea ville være på mindst 15 000 ton, hvilket udgør ca. 25 % af det samlede EU-forbrug. Med hensyn til en sådan beregning er det dog vigtigt at bemærke, at produktionsmængden i forhold til produktionskapaciteten er særdeles virksomhedsspecifik, og at den kun er en ud af mange faktorer og bestemt ikke afgørende, selv om TK Corporation er en af de største producenter af samme vare i Korea. Kommissionen krydstjekkede derfor denne konstatering med oplysningerne i anmodningen.
(64)
Oplysningerne om den uudnyttede kapacitet i anmodningen var baseret på en skønnet kapacitet og produktionstal for alle de koreanske producenter, som ansøgeren havde udpeget. Med hensyn til produktionskapaciteten for de tre største producenter blev der anvendt offentligt tilgængelige oplysninger. For de andre (meget mindre) koreanske producenter fandtes der ingen offentligt tilgængelige oplysninger, og ansøgeren anvendte derfor andre rimelige metoder til at anslå deres produktionskapacitet. Ansøgeren antog yderligere, at der fandtes et vist niveau for koreansk hjemmemarkedsforbrug og anslog importen til Korea såvel som eksporten fra Korea for at kunne udarbejde et skøn over den uudnyttede kapacitet. Både for beregningen af produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet blev der anvendt passende fradrag for produktionen af andre varetyper, der ikke hører ind under varedækningen. De således samlede oplysninger blev klart anset for mere fyldestgørende end de oplysninger, der er omhandlet i betragtning 63. Der er ikke indkommet indlæg, der modsiger disse tal. På det grundlag og under hensyntagen til de foreliggende faktiske oplysninger anslås den uudnyttede kapacitet i Korea til at være på 119 300 ton, hvilket i sig selv er to gange større end EU-markedet i NUP.
3.1.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(65)
Der mindes om, at rørfittings anvendes hovedsageligt inden for olie- og gasindustrien, bygge- og anlægssektoren, energiproduktion, skibsbygning og i industrianlæg. Ingen af de foreliggende faktiske oplysninger tyder på en væsentlig vækst eller nedgang inden for disse sektorer i Korea, og derfor anses det koreanske hjemmemarked for rørfittings for at være temmelig stabilt i de kommende år og ikke for at rumme væsentlige ekspansionsmuligheder for koreanske rørfittings. Ud over Korea er de største eksportmarkeder for disse erhvervsgrene Unionen, USA, Mellemøsten og Sydøstasien. Der blev ikke indsamlet oplysninger i forbindelse med undersøgelsen, som tyder på, at efterspørgslen på nogen af disse markeder ville falde eller stige i betydelig grad i de kommende år.
(66)
Den koreanske eksport til USA, Mellemøsten og Sydøstasien er allerede på et højt niveau, og derfor har disse markeder ikke noget betydeligt vækstpotentiale for den koreanske erhvervsgren. Der mindes også om, at der blev konstateret en betydelig dumping på 46 % for den koreanske eksport til USA. EU-markedet, som er et af de største markeder på verdensplan, er således et attraktivt vækstmarked, hvis foranstaltningerne ophæves, da dette marked hidtil ikke helt er udnyttet af de koreanske eksporterende producenter på grund af de gældende foranstaltninger.
(67)
Med hensyn til størrelse og markedsvilkår ligner markedet i USA og EU-markedet hinanden. På begge markeder findes der en lang række hjemmemarkedsproducenter, og importen udgør en betydelig markedsandel. Undersøgelsen har vist, at den gennemsnitlige salgspris på EU-markedet (under hensyntagen til alle EU-producenternes salg samt importsalget til Unionen) er på 2 600 EUR pr. ton. Den gennemsnitlige pris på EU-markedet er således lig den gennemsnitlige pris, som de koreanske eksporterende producenter opnår på markedet i USA (2 700 EUR pr. ton) med den forskel, at de ikke er underlagt foranstaltninger i USA. Det nuværende marginale koreanske salg til Unionen er således mest sandsynligt resultatet af de gældende foranstaltninger over for den pågældende vare. Der mindes om, at USA i NUP var det største eksportmarked for de koreanske eksportører. Heraf fremgår, at Unionen vil være et attraktivt marked for de koreanske eksportører, og at det kan forventes, at EU-markedet vil tiltrække lige så store mængder som markedet i USA, hvis tolden ophæves. I NUP tegnede de koreanske rørfittings sig for 20 % - 25 % af al import af rørfittings til USA og for mellem 10 % og 15 % af markedsandelen af det samlede marked for rørfittings i USA (de nøjagtige tal gives ikke af fortrolighedshensyn). Med andre ord vil de koreanske producenter sandsynligvis anvende den tilgængelige uudnyttede kapacitet, jf. betragtning 64, for at komme ind på EU-markedet igen, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(68)
Som beskrevet i betragtning 39 findes der ikke et andet marked ud over det amerikanske til den koreanske eksport, som på pålidelig vis kan anvendes i forbindelse med analysen af udviklingen på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Derfor anses det ikke for at give pålidelige gennemsnitspriser, hvis man samler alt eksportsalg til markeder ud over Unionen eller USA i denne analyse, på grund af de forskellige omstændigheder, der gør sig gældende på disse (meget mindre) enkelte markeder. I lyset af begrænsningerne i denne analyse, som beskrevet ovenfor, og manglen på betydeligt vækstpotentiale på disse »andre markeder« i den nærmeste fremtid forventes det dog ikke, at disse markeder vil kunne absorbere store mængder ekstra import fra Korea.
3.1.3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(69)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der vil forekomme fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Undersøgelsen viste, at det blev konstateret, at det koreanske salg af rørfittings til USA og til andre tredjelande blev eksporteret til dumpingpriser, med dumpingmargener på henholdsvis 46 % og 27 %.
(70)
Desuden er Koreas uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet anvendes til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne eller på prisen med den store import fra tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport vil blive foretaget til dumpingpriser.
3.2. Malaysia
3.2.1. Indledende bemærkninger
(71)
Da ingen af de malaysiske eksporterende producenter samarbejdede, måtte undersøgelsen baseres på de oplysninger, Kommissionen fik fra andre kilder. I den henseende og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 undersøgte Kommissionen forskellige statistiske kilder. De importstatistikker, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»database i henhold til artikel 14, stk. 6«), leverede de bedste tilgængelige oplysninger til at fastslå importmængder og -priser på EU-markedet. Andre kilder, f.eks. Eurostat, blev ikke anvendt, da den pågældende vare ikke kan udskilles fra andre varer, der også anvender den 8-cifrede kode.
3.2.2. Dumpingimport i NUP
(72)
Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, viste, at der ikke var nogen import til EU-markedet fra Malaysia. Det blev derfor konkluderet, at der ikke fortsat fandt dumping sted i NUP, for så vidt angår den malaysiske eksport.
3.2.3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(73)
Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Malaysia samt EU-markedets tiltrækningskraft.
3.2.3.1. Eksport fra Malaysia til andre markeder
(74)
På grund af manglen på import af rørfittings fra Malaysia til EU's marked har Kommissionen været nødt til at anvende oplysninger fra et andet land. USA blev anset for passende, da markedet er af samme størrelse som EU-markedet med mange producenter på hjemmemarkedet, men det er også kendetegnet ved en stor importandel, hvilket gør dette marked meget konkurrencepræget. Dertil kommer, at USA er langt det største marked for eksport fra Malaysia og i NUP tegnede sig for 87 % af den malaysiske eksport. Denne tilgang er den samme som den, der blev anvendt i den tidligere undersøgelse vedrørende Malaysia og i vurderingen af »sandsynlighed for fornyet skade«.
a) Normal værdi
(75)
Som følge af det manglende samarbejde fra de malaysiske eksporterende producenter blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, dvs. de anslåede produktionsomkostninger, hvortil der blev lagt 6 % for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt fortjeneste, udtrykt i procent af omkostningerne ab fabrik. Det er opfattelsen, at ovennævnte procentsats er konservativt anslået. Dette bekræftes af den omstændighed, at for den eneste samarbejdsvillige producent i forbindelse med denne procedure (TK Corporation, Korea) lå det faktiske tal et godt stykke over 6 %.
b) Eksportpris
(76)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 og i mangel af samarbejdsvilje fra malaysiske eksporterende producenter blev eksportprisen beregnet ved at anvende de malaysiske priser for den pågældende vare ved eksport til USA fra de amerikanske importstatistikker.
c) Sammenligning
(77)
Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for rørfittings begge ab fabrik.
(78)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. I denne forbindelse var procentdelen for salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt fortjeneste, nævnt ovenfor i betragtning 75, angivet på et ab fabrik-grundlag og udelukkede land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.
d) Dumpingmargen i NUP
(79)
Efter den ovenfor beskrevne metode, der også var blevet anvendt i den første udløbsundersøgelse, der forlængede foranstaltningerne (»de gældende foranstaltninger«), blev det konstateret, at dumpingmargenen var på 57,7 %.
3.2.3.2. Produktionskapacitet i Malaysia
(80)
Som følge af det manglende samarbejde fra Malaysia blev der ikke fremsendt oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet. Oplysningerne i anmodningen tyder på en samlet installeret kapacitet i Malaysia på ca. 55 000 ton og en uudnyttet kapacitet på ca. 27 000 ton. Den analyse, der førte frem til denne mængde, omfattede ikke fremstillingskapaciteten for andre varer og anses derfor for rimelig. Den malaysiske uudnyttede kapacitet på 27 000 ton svarer til ca. 40 % af det samlede EU-forbrug i NUP.
3.2.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(81)
For så vidt angår udviklingen af de vigtigste markeder for brugerindustrien på verdensplan, jf. betragtning 65, er EU-markedet et af de største markeder for rørfittings, og der findes ingen oplysninger, som tyder på, at efterspørgslen på disse markeder vil falde eller stige i betydelig grad i de kommende år.
(82)
Undersøgelsen har vist, at EU-producenternes priser ved salg på EU-markedet er højere end de malaysiske priser ved eksport til andre eksportmarkeder, især det amerikanske marked. Den gennemsnitlige markedspris på EU-markedet er på 2 600 EUR pr. ton, hvorimod statistikker fra USA viser, at den gennemsnitlige pris ved import fra Malaysia til USA er på 1 600 EUR pr. ton. Dermed vil EU-markedet være et attraktivt marked for de malaysiske eksportører, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette er særdeles relevant i betragtning af den malaysiske uudnyttede kapacitet, men der mindes også om, at i øjeblikket ledes 87 % af den malaysiske eksport til USA, hvor de malaysiske eksporterende producenter sælger til meget lavere priser.
3.2.3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(83)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der vil forekomme fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Det malaysiske salg af rørfittings til USA blev konstateret eksporteret til dumpingpriser med dumpingmargener på 57,7 %.
(84)
Desuden er Malaysias uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. I betragtning af prisniveauet i Unionen vil denne uudnyttede kapacitet sandsynligvis blive anvendt i det mindste delvist til eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. Det kan også forventes, at en god del af eksporten til USA i så fald vil blive omdirigeret til EU-markedet som følge af de gældende priser på EU-markedet sammenliget med priserne i USA.
3.3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(85)
På baggrund af ovenstående, dvs. de høje dumpingmargener, den enorme uudnyttede kapacitet i de pågældende lande samt deres store eksportkapaciteter og EU-markedets tiltrækningskraft, kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Republikken Korea og Malaysia til Unionen vil blive genoptaget, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(86)
EU-erhvervsgrenen blev ikke udsat for nogen gennemgribende strukturelle ændringer i forhold til situationen som beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008, der er nævnt ovenfor i betragtning 3. Samme vare fremstilledes af 22 kendte producenter i Unionen i NUP. De udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(87)
Den samlede EU-produktion i NUP blev fastsat til ca. 57 736 ton. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af alle foreliggende faktiske oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder de kontrollerede oplysninger fra de stikprøveudtagne virksomheder og de oplysninger, der er fremlagt af ansøgeren.
(88)
De stikprøveudvalgte virksomheder/gruppe af virksomheder i forbindelse med undersøgelsen tegner sig for 49 % af EU-produktionen og for 45 % af EU-salget (se betragtning 15 ovenfor). Oplysningerne fra stikprøven er således repræsentative for EU-erhvervsgrenens situation.
4.2. EU-forbruget
(89)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af i) mængden af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet baseret på oplysninger fra ansøgeren og ii) importen fra tredjelande baseret på databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.
(90)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbrug (ton)
2010
2011
2012
NUP
Samlet EU-forbrug
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(91)
I 2011 steg forbruget med 12 % i forhold til niveauet i 2010. Det faldt igen i 2012, men lå over niveauet i 2010 (en stigning på 6 %). Mellem 2010 og NUP steg forbruget i Unionen med 8 %.
4.3. Import fra de pågældende lande
4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande
Republikken Korea
(92)
Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra ansøgeren.
(93)
Importen til Unionen fra Republikken Korea udviklede sig, som følger:
Tabel 2
Importmængde (ton) og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Republikken Korea (ton)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Markedsandel
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(94)
I den betragtede periode var importmængden fra Republikken Korea meget lille i forhold til det samlede EU-forbrug. I NUP faldt mængden yderligere til 18 ton. Importniveauet har været på dette lave niveau siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002 og kan således antages at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
Malaysia
(95)
Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af oplysninger fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra ansøgeren.
(96)
Importen til Unionen fra Malaysia udviklede sig således:
Tabel 3
Importmængde (ton) og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Malaysia (ton)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Markedsandel
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(97)
I den betragtede periode var importmængden fra Malaysia meget lille i forhold til det samlede EU-forbrug. Den højeste (men dog stadig meget lave) mængde blev importeret i 2010 (19,4 ton), men siden 2010 er importen stort set ophørt. Importniveauerne har svinget siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002, men de er aldrig nået op på niveauet fra før foranstaltningernes indførelse. Det kan således antages, at de meget lave importniveauer, der har eksisteret siden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2002, er resultatet af de gældende antidumpingforanstaltninger.
4.3.2. Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud
Republikken Korea
(98)
I NUP lå den meget lave import til Unionen fra den virksomhed, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen (TK Corporation) væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser på cif-niveau. Som anført i betragtning 32 herskede der imidlertid tvivl om, hvorvidt disse varer rent faktisk kom ind på EU's toldområde.
(99)
Ikke desto mindre er den samlede import fra Korea til Unionen meget lav - jf. betragtning 32, da den kun udgør 0,03 % af EU's markedsandel (jf. tabel 2 ovenfor). I betragtning af den meget begrænsede import fra Republikken Korea til Unionen og i betragtning af de mange forskellige varetyper kan priserne på denne import ikke anvendes til at fastslå prisunderbuddet.
(100)
Derfor anvendte Kommissionen de eksportpriser fra Korea til USA og til andre lande som en indikator for at fastslå, hvad underbuddet ville have været, hvis koreanske virksomheder solgte til disse priser til Unionen.
(101)
Da eksporten på verdensplan fra TK Corporation udgjorde ca. 25 % - 40 % af al eksport af rørfittings fra Republikken Korea, ansås dette salg for repræsentativt for det koreanske eksportsalg. Disse priser blev derfor anvendt til sammenligning. Kommissionen justerede eksportpriserne opad for at tage hensyn til told og gebyr for lastning og håndtering.
(102)
Den således konstaterede underbudsmargen er på 17 % for salg til USA og 10 % for salg på verdensplan.
Malaysia
(103)
Der var ingen virksomheder i Malaysia, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Baseret på oplysninger fra statistikkerne i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, var importen til Unionen ubetydelig i NUP (jf. tabel 3 ovenfor). I betragtning af den meget begrænsede import fra Malaysia og i betragtning af de mange forskellige varetyper kan priserne på denne import ikke anvendes til at fastslå prisunderbuddet.
(104)
Kommissionen har derfor konstateret prisunderbud ved hjælp af samme metode som i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. ved at sammenligne eksportpriserne fra Malaysia til USA med salgspriserne på EU-markedet. Kommissionen justerede eksportprisen for at tage hensyn til udgifterne til told, lastning og håndtering.
(105)
Den således konstaterede underbudsmargen er på 34 % for salg til USA. Kommissionen sammenlignede også salgspriserne fra Malaysia til andre lande, og underbudsmargenen for dette salg var på 28 %.
4.3.3. Import fra tredjelande
(106)
Følgende tabel viser udviklingen i importen til Unionen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
Import fra tredjelande
Land
2010
2011
2012
NUP
Folkerepublikken Kina
Mængde i ton
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Markedsandel
10 %
9 %
12 %
11 %
Gennemsnitspris
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Andre tredjelande
Mængde i ton
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Markedsandel
21 %
21 %
20 %
20 %
Gennemsnitspris
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
I alt - alle andre tredjelande undtagen de pågældende lande
Mængde i ton
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Markedsandel
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Gennemsnits-pris
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Kilde: databasen i henhold til artikel 14, stk. 6
(107)
Markedsandelen for import med oprindelse i andre tredjelande end de pågældende lande nåede op på 31 % af det samlede EU-forbrug i NUP. Den største markedsandel er repræsenteret ved importen fra Folkerepublikken Kina - 11 % af det samlede EU-forbrug. Andre betydelige importmængder i NUP kom fra Thailand (4 % af EU-markedet), Vietnam (3 % af EU-markedet) og Saudi-Arabien (fra ingen import i 2010 til en markedsandel på 4 % i NUP).
(108)
De priser, hvortil disse varer blev importeret til Unionen, var forholdsvis lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, navnlig importen fra Folkerepublikken Kina. Selv med en antidumpingtold på 58,6 % på importen fra Folkerepublikken Kina var gennemsnitsprisen for kinesisk import lavere end Unionens hjemmemarkedspris (jf. tabel 4 ovenfor).
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.4.1. Generelle bemærkninger
(109)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode.
(110)
I forbindelse med skadesanalysen sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og ud fra statistikker. Oplysningerne vedrører alle kendte EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. Oplysningerne vedrører EU-producenterne i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(111)
De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(112)
De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. Tal vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer er baseret på kontrollerede data fra de to virksomheder eller grupper af virksomheder, der indgik i stikprøven. Disse oplysninger er derfor kun fremlagt i indekseret form eller i form af intervaller for at sikre, at den fortrolige karakter bevares.
4.4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(113)
Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionsmængde (ton)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Produktionskapacitet (ton)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Kapacitetsudnyttelse
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Kilde: Anmodningen
(114)
Produktionsmængden steg med 20 % i den betragtede periode. Da EU-forbruget kun steg med 8 % i samme periode, blev den resterende del af produktionen eksporteret.
(115)
Kapacitetsudnyttelsen i NUP synes at være lav (32 % i NUP). Den indberettede kapacitet, der er vist i ovenstående tabel, var baseret på den teoretiske maksimale kapacitet på grundlag af 3 skiftehold om dagen, 6 dage om ugen i 48 uger om året i overensstemmelse med standardpraksis for denne bestemte erhvervsgren og den i tidligere procedurer anvendte metode. Men i realiteten anvender erhvervsgrenen kun 2 skiftehold om dagen, 5 dage om ugen i 48 uger om året. Den indberettede kapacitet afspejler således ikke nødvendigvis nøjagtigt den faktiske kapacitet i NUP.
(116)
Kapacitetsudnyttelsen gik let frem i den betragtede periode. Stigningen på 20 % i kapacitetsudnyttelsen afspejler stigningen i produktionsmængden i den betragtede periode.
4.4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(117)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet (ton)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Markedsandel
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Kilde: Anmodningen
(118)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 14 % i 2011 i forhold til de mængder, der blev solgt i 2010. Salgsmængden faldt derefter til 41 350 ton, hvilket er en stigning på 9 % i den betragtede periode.
(119)
EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev mere eller mindre stabil i den betragtede periode.
4.4.2.3. Vækst
(120)
I overensstemmelse med den moderate vækst i EU-forbruget i den betragtede periode (+ 8 %) steg EU-producenternes salg med 9 %.
4.4.2.4. Beskæftigelse og produktivitet
(121)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode, som følger:
Tabel 7
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Produktivitet (enhed/ansat)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Kilde: Anmodningen
(122)
I den betragtede periode faldt antallet af ansatte gradvis med 10 %. Som følge heraf og tilsammen med produktionsstigningen steg produktiviteten hos EU-producenternes arbejdsstyrke, målt som produktion (ton) pr. ansat pr. år, med 34 % mellem 2010 og NUP.
4.4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.4.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(123)
De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen på det samlede marked (EUR/ton)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeks
100
100
98
94
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeks
100
94
97
94
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(124)
I den betragtede periode faldt salgspriserne i Unionen med 6 %. Mens priserne forblev forholdsvis stabile mellem 2010 og 2012, fandt det største fald sted mellem 2011 og NUP.
(125)
Da de faste omkostninger udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne, medførte produktionsstigningen på 20 % i NUP et fald i produktionsomkostningerne pr. enhed. Den gennemsnitlige enhedssalgspris faldt tilsvarende.
4.4.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(126)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode, som følger:
Tabel 9
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeks
100
107
108
110
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(127)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat fulgte en stigende tendens i den betragtede periode. Mellem 2010 og NUP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 10 %.
4.4.3.3. Lagerbeholdninger
(128)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 10
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (i ton)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeks
100
93
104
111
Slutlagre i procent af produktionen
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeks
100
79
83
87
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(129)
Slutlagrene faldt først i 2011 med 7 % i forhold til 2010 og steg derefter med 11 % i NUP i forhold til 2010. I forhold til produktionsniveauet faldt slutlagrene med 13 % mellem 2010 og NUP.
4.4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(130)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet for EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 11
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Likviditet (EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeringer (EUR) (indeks)
100
115
112
105
Investeringsafkast
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Kilde: Kontrollerede oplysninger fra virksomhederne i stikprøven
(131)
Kommissionen fastlagde rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(132)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen betydelige tab. Erhvervsgrenen registrerede i 2010 et tab på - 20 %/- 15 %. Mellem 2010 og NUP faldt tabene med 33 %, men resultatet var stadig negativt i NUP, nemlig - 14 %/- 9 %. Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten var positiv i 2010. Den faldt brat i 2011 og nåede negative værdier og forblev negativ i NUP.
(133)
Investeringerne fulgte en stigende tendens. I forhold til 2010 steg de med 15 % i 2011 og med 12 % i 2012 og forblev 5 % over 2010-niveauet i NUP.
(134)
Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det var på - 25 %/- 20 % i 2010 og faldt derefter til ca. - 45 %/- 40 %, hvor det forblev i NUP.
4.4.3.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(135)
Da importen fra de pågældende lande faldt betydeligt og var ubetydelig i den betragtede periode (jf. tabel 2 og 3 ovenfor), kan dumpingmargenens størrelse ikke vurderes. I lyset af den evaluering, der er omhandlet nedenfor i betragtning 136-144, blev det dog konstateret, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt i en udsat og sårbar situation.
4.5. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(136)
I forordning (EF) nr. 1001/2008 konkluderede Rådet, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare fra Republikken Korea og Malaysia, der indførtes i 2002, kun førte til en delvis genrejsning af EU-erhvervsgrenen. Den (positive) udvikling i den betragtede periode i den tidligere fornyede undersøgelse (januar 2002-juni 2007) af skadesindikatorerne kunne i høj grad tilskrives den kraftige stigning i efterspørgslen i 2007 og i 2008.
(137)
Efter 2008 forværredes EU-erhvervsgrenens situation dog betydeligt (i forhold til situationen i 2007 og 2008). Denne udvikling skyldtes i vid udstrækning faldet i efterspørgslen efter 2008.
(138)
Nogle indikatorer har vist en positiv udvikling siden 2010. Mellem 2010 og NUP steg EU-produktionen f.eks. med 20 %. Denne stigning skyldtes til dels stigningen i EU-forbruget, som steg med 8 % i samme periode. Produktionsstigningen førte til en bedre kapacitetsudnyttelse, der øgedes med mere end 20 %. EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 9 %, hvilket svarer til stigningen i EU-forbruget, mens markedsandelen for EU-virksomheder forblev den samme. Som følge af en nedgang i antallet af ansatte med 10 % steg produktiviteten også (med 34 %).
(139)
Kapacitetsudnyttelsen var dog lav. Det skyldes til dels, at det var planlagt, at den eksisterende infrastruktur skulle anvendes med 3 skiftehold pr. dag, 6 dage pr. uge, og den maksimale kapacitet blev beregnet i overensstemmelse hermed. I den betragtede periode arbejdede EU-erhvervsgrenen imidlertid kun i to skift pr. dag, 5 dage pr. uge.
(140)
Da de faste omkostninger udgjorde en betydelig del af produktionsomkostningerne, havde EU-erhvervsgrenen store tab i den betragtede periode. Trods forbedringen på 30 % i de finansielle resultater mellem 2010 og NUP var tabene stadig betydelige i NUP (tab på mellem - 14 % og - 9 %).
(141)
Disse store tab sammen med den betydelige negative likviditet er vigtige indikatorer, der illustrerer den sårbare situation, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenen.
(142)
Det skal bemærkes, at det i Rådets forordning (EU) nr. 78/2013, hvorved der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Rusland og Tyrkiet, blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en skadevoldende og vanskelig økonomisk situation. Den periode, som var genstand for denne procedure, gik fra januar 2008 til september 2011 og overlapper delvist den betragtede periode i den nuværende undersøgelse (14).
(143)
De foranstaltninger, der er vedtaget i ovennævnte forordning, synes at have haft en positiv virkning, da en række skadesindikatorer (f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, rentabilitet, produktivitet og forbrug) viser en positiv tendens. Den nuværende undersøgelse har imidlertid vist, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud har genrejst sig efter den tidligere dumping.
(144)
Derfor konkluderer Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation stadig er sårbar og i nogle sammenhænge langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den skade, der var blevet konstateret i de foregående undersøgelser.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
5.1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(145)
I betragtning 85 konkluderede Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til fornyet dumpingimport fra de pågældende lande.
(146)
Undersøgelsen har vist, at EU-erhvervsgrenens situation er sårbar. Selv om situationen forbedredes en anelse i NUP, opnåede EU-erhvervsgrenen ikke på noget tidspunkt en fortjeneste i den betragtede periode.
(147)
Derfor vil enhver fornyet dumpingimport fra de pågældende lande yderligere forværre EU-erhvervsgrenens vanskelige situation. Denne import formodes at ville overtage den markedsandel, som EU-erhvervsgrenen har haft på EU-markedet. Dette vil føre til en endnu lavere kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen, hvilket er et af de afgørende elementer, der bidrager til de negative resultater hos EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode.
(148)
Enhver fornyet dumpingimport vil medføre et endnu voldsommere pristryk på EU-erhvervsgrenen og dermed bidrage til en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens finansielle resultater.
(149)
Kommissionen konkluderer derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia sandsynligvis vil føre til fornyet dumpingimport fra disse lande, hvilket vil resultere i et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser, salgsmængder og markedsandel og i en forværring af dens økonomiske situation. En ophævelse af foranstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia vil derfor sandsynligvis føre til fornyet skade på grund af den forventede forværring af den allerede skrøbelige økonomiske situation, som det er blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i.
6. UNIONENS INTERESSER
(150)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Republikken Korea og Malaysia ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, grossisternes og brugernes interesser.
(151)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(152)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse, og foranstaltningerne har været i kraft siden 2002, giver analysen således mulighed for at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(153)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fornyet dumping og sandsynligheden for fornyet skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(154)
Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en udsat situation som bekræftet af de negative tendenser, der gør sig gældende for visse centrale skadesindikatorer.
(155)
Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at den forventede tilstrømning af store mængder dumpingimport fra de pågældende lande ville forårsage fornyet skade. Denne tilstrømning ville sandsynligvis bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(156)
Kommissionen konkluderer således, at det ikke vil være i strid med EU-erhvervsgrenens interesser, at antidumpingforanstaltningerne over for Republikken Korea og Malaysia opretholdes.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere
(157)
I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative virkninger for importørernes og brugernes situation i Unionen. Ingen importører eller brugere samarbejdede i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede disse grupper, kan det konkluderes, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørerne og brugerne i Unionen.
6.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia.
7. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Det følger af ovenstående betragtninger, at i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia opretholdes.
(160)
Som det fremgår af denne undersøgelse, forbedres EU-erhvervsgrenens globale situation dog gradvist, og indførelsen i 2013 af de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen fra Rusland og Tyrkiet af samme vare (se betragtning 5) synes at have haft en yderligere positiv virkning på EU-erhvervsgrenens situation, jf. betragtning 143. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det følgelig vurderet, at en kortere periode end 5 år kunne være tilstrækkeligt til at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning.
(161)
Desuden kan EU-erhvervsgrenens situation og skadesanalysen ikke vurderes ved kun at betragte den (potentielle) import af den pågældende vare fra Republikken Korea og Malaysia - EU-erhvervsgrenens situation påvirkes af anden import og af foranstaltningerne over for denne import, som f.eks. de ovennævnte foranstaltninger over for Rusland og Tyrkiet.
(162)
Det konkluderes derfor, at i lyset af de specifikke omstændigheder i denne sag bør foranstaltningerne undtagelsesvis ikke forlænges for den fulde femårige periode, jf. grundforordningen, men de bør udløbe samtidig med de endelige foranstaltninger over for importen fra Tyrkiet og Rusland i særdeleshed. En sådan tilpasning af foranstaltningernes varighed ville også muliggøre en omfattende og sammenhængende undersøgelse af virkningerne af en eventuel dumpingpraksis på EU-erhvervsgrenen, hvis en sådan undersøgelse skulle blive nødvendig i fremtiden.
(163)
De gældende foranstaltninger over for importen af rørfittings fra Rusland og Tyrkiet udløber den 29. januar 2018. I overensstemmelse hermed bør de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af rørfittings med oprindelse i Korea og Malaysia derfor tilpasses og udløbe på samme dato.
(164)
Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union er enig i, at den foreslåede udløbsdato ville give mulighed for en fælles fornyet undersøgelse i fremtiden, hvis dette skulle ønskes, og derigennem en grundig dumping- og skadesanalyse, der omfatter importen fra flere lande. De hævdede imidlertid, at efter den nuværende undersøgelsesperiode er den samlede import fra alle lande af den pågældende vare steget kraftigt, mens gennemsnitsprisen for denne import er faldet stærkt. Denne udvikling efter NUP har angiveligt ført til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation, og betingelserne for at indføre en endelig antidumpingtold i en periode på mindre end fem år er således ikke længere til stede.
(165)
Kommissionen bemærker, at den påståede udvikling efter NUP (dvs. øget import til lavere priser) er baseret på offentligt tilgængelige Eurostatdata, der omfatter varetyper, som ikke er dækket af den nuværende undersøgelse. Importstatistikker fra perioden efter NUP, som er til rådighed for Kommissionen, og som kun vedrører den pågældende vare, viser imidlertid, at importen er faldet med 10-15 % i perioden efter NUP, selv om den gennemsnitlige pris på denne import også er faldet (15-20 %). Kommissionen mener, at udviklingen efter NUP af importen af den pågældende vare i mangel af enhver anden dokumentation vedrørende EU-erhvervsgrenens situation ikke medfører, at Kommissionens konklusioner om en passende frist for indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger er ugyldige (jf. betragtning 160-163). Denne påstand afvises derfor.
(166)
I overensstemmelse hermed og i lyset af konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping og skade følger det, at de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af rørfittings med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, opretholdt ved Rådets forordning (EF) nr. 1001/2008, senest ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 363/2010, bør opretholdes indtil den 29. januar 2018.
(167)
Udvalget, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, afgav ingen udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Republikken Korea og Malaysia, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de under stk. 1 beskrevne varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats (%)
Taric-kode
Malaysia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Alle andre virksomheder
75,0
A999
Republikken Korea
Alle virksomheder
44,0
-
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den udløber den 29. januar 2018.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.