RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 13. september 2013
om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft.
(2)
Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand; det er nødvendigt, at disse regler er i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme.
(3)
Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram.
(4)
Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne.
(5)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i afgørelse 2013/236/EU har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. På baggrund af denne vurdering er der foretaget en opdatering af det eksisterende makroøkonomiske tilpasningsprogram, som afspejler de skridt, som de cypriotiske myndigheder har taget frem til andet kvartal af 2013.
(6)
Efter at forordning (EU) nr. 472/2013 er trådt i kraft, skal det makroøkonomiske tilpasningsprogram nu vedtages i form af en gennemførelsesafgørelse fra Rådet. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør programmet godkendes på ny på basis af artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 472/2013. Grundlæggende set bør programmet forblive identisk med det, der blev godkendt ved afgørelse 2013/236/EU, men også indeholde resultaterne af den undersøgelse, der er blevet gennemført i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i nævnte afgørelse. Samtidig bør afgørelse 2013/236/EU ophæves.
(7)
Kommissionen har sammen med ECB og IMF foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Som et resultat heraf er aftalememorandummet blevet opdateret for så vidt angår reformen inden for den finansielle sektor, den finanspolitiske reform og de strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) at fastlægge en køreplan for den gradvise lempelse af kapitalkontrollen, ii) at opstille de retlige rammer for en styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor, iii) at gennemføre en handlingsplan for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, iv) at indføre en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, v) at sikre, at der fortsat vil være tilstrækkelige midler til rådighed til dækning af de nationale bidrag til projekter, der finansieres gennem strukturfondene og andre EU-fonde, vi) at give nærmere oplysninger om den planlagte reform af det offentlige bistandssystem og vii) at udforme detaljerede forslag til aktiveringspolitikker og tage hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter. Gennemførelsen af omfattende og ambitiøse reformer på finansielle, finanspolitiske og strukturelle områder bør sikre, at Cyperns offentlige gæld bliver holdbar på mellemlang sigt.
(8)
Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke i Cypern bør Kommissionen yde supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper.
(9)
De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at lette den cypriotiske økonomis tilbagevenden til bæredygtig vækst og finanspolitisk og finansiel stabilitet gennemfører Cypern nøje det makroøkonomiske tilpasningsprogram (»programmet«), hvis hovedelementer er fastlagt i artikel 2 i denne afgørelse.
2. Kommissionen overvåger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF Cyperns fremskridt med gennemførelsen af programmet. Cypern samarbejder fuldt ud med Kommissionen og ECB. Cypern forsyner dem navnlig med alle de oplysninger, som de finder nødvendige for overvågningen af programmet. De cypriotiske myndigheder konsulterer på forhånd Kommissionen, ECB og IMF om vedtagelsen af politikker, der ikke indgår i denne afgørelse, men som kunne få væsentlig indflydelse på realiseringen af programmets målsætninger.
3. Kommissionen undersøger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF i samarbejde med de cypriotiske myndigheder, hvilke ændringer og opdateringer af programmet der måtte være nødvendige for at tage hensyn til f.eks. en betydelig kløft mellem de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og de realiserede tal (herunder for beskæftigelse), negative afsmittende virkninger samt makroøkonomiske og finansielle chok.
For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet og bidrage til en holdbar korrektion af ubalancer yder Kommissionen løbende rådgivning og vejledning om reformer af finanspolitik, finansmarkeder og strukturreformer.
Kommissionen foretager regelmæssigt en vurdering af programmets økonomiske virkninger og anbefaler de nødvendige korrektioner med henblik på at fremme vækst og jobskabelse, sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering og minimere skadelige sociale virkninger. Det makroøkonomiske tilpasningsprogram, herunder dets mål og den forventede fordeling af tilpasningsindsatsen, offentliggøres.
Artikel 2
1. De primære mål for programmet er at genoprette en sund cypriotisk banksektor, at videreføre den igangværende finanspolitiske konsolidering og at gennemføre strukturreformer for at fremme konkurrenceevnen og en bæredygtig og afbalanceret vækst. Programmet skal tackle de særlige risici fra Cypern for den finansielle stabilitet i euroområdet og sigte mod hurtigt at genoprette en sund og bæredygtig økonomisk og finansiel situation i Cypern og genskabe landets kapacitet til at finansiere sig selv fuldt ud på de internationale finansielle markeder. Programmet skal tage behørigt hensyn til Rådets henstillinger til Cypern i henhold til artikel 121, 126 og 136 og 148 i traktaten samt til Cyperns indsats for at efterkomme dem, idet der tages sigte på at udvide, styrke og uddybe de påkrævede politiske foranstaltninger.
2. Cypern viderefører den finanspolitiske konsolidering i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ved hjælp af permanente foranstaltninger af høj kvalitet, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes.
3. For at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2016 sørger Cypern for at være rede til at iværksætte yderligere konsolideringsforanstaltninger. Mere specifikt sørger den cypriotiske regering i tilfælde af lavere indtægter end ventet eller højere sociale udgifter på grund af negative makroøkonomiske virkninger for at være rede til at træffe yderligere foranstaltninger for at bevare programmets målsætninger, bl.a. ved at mindske diskretionære udgifter, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes. I programperioden lægges likvide indtægter, som er højere end i fremskrivningerne i programmet, herunder eventuelle uventede gevinster, til side eller anvendes til at nedbringe gælden. Hvis der derimod opnås bedre resultater end forventet, kan dette, i det omfang det anses for at være et varigt fænomen, i stedet mindske behovet for yderligere foranstaltninger i programmets sidste år.
4. Cypern sikrer en god gennemførelse af strukturfondene og andre EU-fonde for så vidt angår programmets budgetmål. For at sikre en effektiv udnyttelse af EU-midler sørger den cypriotiske regering for, at der er tilstrækkelige nationale midler til rådighed til dækning af nationale bidrag, herunder ikke-støtteberettigede udgifter, under de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EFF/EHFF) i programperioderne 2007-2013 og 2014-2020, idet der samtidig tages hensyn til de disponible midler fra Den Europæiske Investeringsbank. Myndighederne ser til, at den institutionelle kapacitet til gennemførelse af de aktuelle og fremtidige programmer forbedres, og at forvaltningsmyndighederne og gennemførelsesorganerne råder over passende menneskelige ressourcer.
5. For at genskabe en sund finansiel sektor viderefører Cypern en gennemgribende reform og omstrukturering af banksektoren og styrker levedygtige banker ved at genoprette deres kapital, forbedre deres likviditetssituation og styrke banktilsynet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:
a)
sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Der er blevet offentliggjort en køreplan for en gradvis lempelse af kontrollen baseret på milepæle og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af programmet, og i overensstemmelse med bankens likviditetssituation. De mellemfristede finansierings- og egenkapitalplaner for de indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning. Forordningerne om minimumslikviditetskrav opdateres for at forhindre en uforholdsmæssigt stor udstederkoncentration i fremtiden
b)
vedtagelse af de nødvendige forskriftsmæssige krav om en forøgelse af den mindst tilladte solvensprocent for tier 1-kapitalkvote til 9 % inden udgangen af 2013
c)
iværksættelse af foranstaltninger for at minimere omkostninger i forbindelse med omstrukturering af banker, der pålægges skatteyderne. Underkapitaliserede kommercielle og kooperative kreditinstitutter tilvejebringer i videst muligt omfang kapital fra private kilder, inden der ydes statsstøtte. Alle omstruktureringsplaner skal godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Kommercielle banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte
d)
sikring af, at der oprettes et kreditregister, at den nuværende forskriftsmæssige ramme for låntagnings- og lånforvaltningsprocedurer revideres og om nødvendigt ændres, og at der vedtages lovgivning til styrkelse af forvaltningen af forretningsbanker
e)
styrkelse af bankernes forvaltning, bl.a. ved at forbyde långivning til uafhængige bestyrelsesmedlemmer eller deres forbundne parter
f)
sikring af størst mulig inddrivelse af misligholdte lån, samtidig med at incitamenterne til strategisk misligholdelse fra låntagernes side mindskes. Dette omfatter lempelse af begrænsningerne for beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse og en effektiv overvågning og forvaltning af misligholdte lån
g)
færdiggørelse af harmoniseringen af reguleringen af og tilsynet med kooperative kreditinstitutioner med de regler, der gælder for forretningsbanker
h)
gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF
i)
styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen
j)
yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis
k)
indførelse af lovgivning om obligatorisk tilsyn på grundlag af kapitaliseringsniveauer
l)
integration af stresstests i det regelmæssige eksterne banktilsyn
m)
indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter markederne om de fremskridt, de gør med omstruktureringen af bankvirksomheden, og
n)
opstilling af de retlige rammer for en ny styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor.
6. I løbet af 2013 gennemfører de cypriotiske myndigheder nøje finansloven for 2013 (som ændret), inklusive de supplerende permanente foranstaltninger, der blev vedtaget før den første udbetaling af finansiel bistand, der skal beløbe sig til mindst 351 mio. EUR (2,1 % af BNP). Cypern træffer følgende foranstaltninger:
a)
en reform af skattesystemet for motorkøretøjer, baseret på miljøvenlige principper og med sigte på at skabe yderligere indtægter på mellemlang sigt
b)
en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, som sikrer en ligeværdig behandling i forhold til sådanne fonde i Bank of Cyprus, tager hensyn til likviditeten og den aktuarmæssige stilling i hver fond og minimerer virkningen for det offentlige underskud. Som følge af disse fondes sociale karakter kan målet for det offentlige underskud i 2013 tages op til revision for at tage hensyn til den budgetmæssige virkning af denne ordning
c)
en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.
7. Cypern anvender følgende foranstaltninger fra den 1. januar 2014:
a)
udgiftssiden i budgettet skal omfatte en reduktion af de samlede udgifter til sociale overførsler gennem bedre målretning, en yderligere reduktion af lønningerne i den offentlige sektor og af overtidsbetalingen, indførelse af et gebyr for kort til den kollektive trafik for studerende og pensionister og strukturreformforanstaltninger i uddannelsessektoren for at forbedre udnyttelsen af ressourcer, og
b)
indtægtssiden i budgettet for 2014 skal omfatte en forlængelse af de midlertidige bidrag på bruttoindtægten for ansatte i den offentlige og private sektor indtil den 31. december 2016, momsstigninger, højere punktafgifter og en stigning i bidragene til den almindelige socialforsikringsordning.
8. For at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed gennemfører Cypern finanspolitiske strukturreformer, der bl.a. omfatter følgende foranstaltninger og resultater:
a)
om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at der tages fat om spørgsmålet om pensionernes tilstrækkelighed. De forskellige reformmuligheder bør behandles i en aktuarmæssig undersøgelse
b)
kontrol med væksten i sundhedsudgifterne for at sikre, at der findes tilstrækkelige midler med henblik på at styrke finansieringsstrukturens bæredygtighed og effektiviteten i de offentlige sundhedsydelser, etablering af et nationalt sundhedssystem med sikring af dets økonomiske bæredygtighed og universelle dækning
c)
forbedring af effektiviteten i de offentlige udgifter og af budgetproceduren ved hjælp af effektive mellemfristede budgetrammer som led i en bedre forvaltning af de offentlige finanser for derved at bidrage til budgetkonsolideringsbestræbelserne, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til grundlæggende politikker såsom uddannelse og sundhedspleje. Disse rammer skal være i fuld overensstemmelse med Rådets direktiv 2011/85/EU (3) og med traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, der blev undertegnet den 2. marts 2012 i Bruxelles
d)
vedtagelse af passende retlige og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber, der udformes i overensstemmelse med bedste praksis
e)
udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og indledning af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genoprette gældsbæredygtigheden
f)
udarbejdelse og gennemførelse af en omfattende reformplan for at forbedre effektiviteten i skatteopkrævningen og skatteadministrationen, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteflugt samt sikring af en fuldstændig og rettidig anvendelse af lovgivning og standarder for internationalt skattesamarbejde og udveksling af skatteoplysninger
g)
reform af ordningen for skat på fast ejendom
h)
reform af den offentlige administration for at forbedre dens funktion og omkostningseffektivitet, navnlig ved at revidere dens størrelse, ansættelsesvilkårene og de offentlig tjenesters funktionelle organisation, for således at sikre en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer og levering af kvalitetsydelser til befolkningen
i)
reformer af de sociale ydelsers overordnede struktur og niveauer med henblik på at opnå en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og sikre en passende balance mellem social bistand og incitamenter til at arbejde. Den planlagte reform af offentlig bistand skal sikre, at social bistand fungerer som et sikkerhedsnet for at sikre en minimumsindkomst for dem, der ikke er i stand til at opretholde en basal levestandard, samtidig med at der er effektive incitamenter til at tage arbejde, og
j)
en gennemgribende revision af den offentlige gæld, bl.a. en undersøgelse af, hvilke faktorer der har ført til opbygning af den uforholdsmæssigt store gæld.
9. Cypern sikrer, at lønindekseringssystemet inden for den offentlige sektor som helhed forbliver suspenderet indtil programmets afslutning. Enhver ændring i mindstelønnen skal være i overensstemmelse med den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet og ske i samråd med arbejdsmarkedets parter.
10. Cypern udarbejder detaljerede forslag til tackling af de påviste huller i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.
11. Cypern vedtager de resterende ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). Ubegrundede hindringer på markedet for tjenesteydelser, navnlig for så vidt angår regulerede erhverv, fjernes. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktionsmåde og gennem beskyttelse af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.
12. Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og indfører garanterede tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.
13. Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programperiodens afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern aflægger rapport om behovet for flyforbindelser, der kan danne grundlag for en strategi på det luftfartspolitiske område.
14. Cypern gennemfører fuldt ud den tredje energipakke uanset artikel 44, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (6) og artikel 49, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (7). Cypern undersøger, om der er grund til at anvende de undtagelser, landet er blevet indrømmet ved disse artikler. Parallelt hermed udarbejdes der en omfattende udviklingsplan for omstruktureringen af den cypriotiske energisektor. Planen skal omfatte:
a)
en udbygningsplan for den infrastruktur, der kræves til udnyttelsen af naturgas, hvori der tages hensyn til de kommercielle muligheder og risici
b)
en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energisektor og gaseksporten, herunder en passende salgsramme for off-shore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og
c)
en plan med henblik på at etablere den institutionelle ramme for forvaltning af kulbrinteressourcer, herunder en ressourcefond, der modtager og forvalter offentlige indtægter fra off-shore-gasudvinding, og som oprettes på grundlag af internationalt anerkendt bedste praksis.
15. Cypern indgiver en anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.
Artikel 3
Afgørelse 2013/236/EU ophæves.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2013.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 13. září 2013,
kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr a zrušuje rozhodnutí 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability.
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomických ozdravných programů pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci; tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o založení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM v zásadě rozhodla poskytnout stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky (dále jen „memorandum o porozumění“) a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) první přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů v druhém čtvrtletí roku 2013.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost má být nyní makroekonomický ozdravný program přijat ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu přehlednosti a právní jistoty by měl být program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu by měla zůstat stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale měl by rovněž zahrnovat i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 uvedeného rozhodnutí. Zároveň by mělo být rozhodnutí 2013/236/EU zrušeno.
(7)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla první přezkum za účelem posouzení pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu bylo aktualizováno memorandum o porozumění v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, zejména pokud jde o i) plán postupného uvolňování kontrol kapitálu, ii) zavedení právního rámce pro novou strukturu pro řízení podílu státu v odvětví družstevních úvěrů, iii) akční plán proti praní špinavých peněz, iv) systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, které mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, v) zajištění neustálé disponibility potřebných finančních prostředků na pokrytí příspěvků státu u projektů financovaných ze strukturálních a jiných fondů EU, vi) poskytnutí podrobností o plánované reformě podpory z veřejných prostředků a vii) vytvoření podrobných politických návrhů týkajících se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách a učinění rychlých opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti. Provedení komplexních a ambiciózních reforem ve finanční, fiskální a strukturální oblasti by mělo zabezpečit střednědobou udržitelnost kyperského veřejného dluhu.
(8)
V průběhu provádění komplexního balíčku opatření hospodářské politiky Kypru by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel vytvořit skupiny odborníků.
(9)
Kyperské orgány by měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu usilovat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi o názory sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Pro usnadnění návratu kyperské ekonomiky k udržitelnému růstu a fiskální a finanční stabilitě Kypr důsledně provádí makroekonomický ozdravný program (dále jen „program“), jehož hlavní prvky jsou stanoveny v článku 2 tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF sleduje pokrok Kypru při provádění programu. Kypr poskytuje Komisi a ECB svou plnou součinnost. Zejména jim poskytuje veškeré informace, které považují za nezbytné ke sledování programu. Kyperské úřady předem prokonzultují s Komisí, ECB a MMF přijetí politik, které nejsou zahrnuty do tohoto rozhodnutí, ale které by mohly mít podstatný dopad na dosažení cílů programu.
3. Komise ve spolupráci s ECB a tam, kde je to vhodné, s MMF přezkoumává s kyperskými orgány všechny změny a aktualizace programu, které mohou být nezbytné, aby se plně zohlednily mimo jiné jakékoli významné rozdíly mezi makroekonomickými a fiskálními prognózami a skutečnými hodnotami (včetně údajů o zaměstnanosti), negativní účinky přelévání a rovněž makroekonomické a finanční otřesy.
S cílem zajistit bezproblémové zavádění programu a napomoci udržitelné nápravě nerovnováh Komise zajišťuje průběžné poskytování poradenství a pomoci v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem.
Komise pravidelně posuzuje ekonomický dopad programu a doporučuje nezbytné korekce ve snaze podporovat růst a vytváření pracovních míst, zajistit nutnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé dopady v sociální oblasti. Makroekonomický ozdravný program se zveřejní, včetně jeho cílů a předpokládaného rozvržení úsilí o ozdravení.
Článek 2
1. Hlavní cíle programu jsou: ozdravit kyperský bankovní sektor, pokračovat v probíhajícím procesu fiskální konsolidace a provádět strukturální reformy na podporu konkurenceschopnosti a udržitelného a vyváženého růstu. Program se zaměřuje na konkrétní rizika, která Kypr představuje pro finanční stabilitu v eurozóně, a jeho cílem je rychlé obnovení zdravé a udržitelné hospodářské a finanční situace na Kypru a obnovení jeho úplné finanční soběstačnosti na mezinárodních finančních trzích. Program bere náležitě v úvahu doporučení Rady určená Kypru podle článků 121, 126, 136 a 148 Smlouvy, jakož i opatření Kypru přijatá k dodržování uvedených doporučení a zaměřuje se na rozšíření, posílení a prohloubení požadovaných opatření politiky.
2. Kypr usiluje o fiskální konsolidaci v souladu se svými závazky v rámci postupu při nadměrném schodku, a to za pomoci kvalitních trvalých opatření s minimálním dopadem na zranitelné skupiny.
3. Aby Kypr snížil svůj schodek do roku 2016 pod 3 % HDP, je připraven přijmout dodatečná konsolidační opatření. Konkrétně v případě nižších příjmů nebo vyšší potřeby sociálních výdajů v důsledku nepříznivých makroekonomických vlivů je kyperská vláda připravena přijmout dodatečná opatření k zachování cílů programu, včetně snížení diskrečních výdajů, při současné minimalizaci dopadu na zranitelné skupiny. Během programového období se peněžní příjmy přesahující prognózy programu včetně případných neočekávaných zisků použijí ke zvýšení úspor nebo snížení dluhu. Naopak dosažení lepších výsledků v takové míře, že to bude možné považovat za trvalé, může snížit potřebu dodatečných opatření v posledních letech.
4. Kypr zachová dobré využívání strukturálních a dalších unijních fondů s ohledem na rozpočtové cíle programu. Pro zajištění efektivního využívání finančních prostředků Unie kyperská vláda zajistí, aby byly stále k dispozici potřebné finanční prostředky na pokrytí příspěvků státu, včetně nezpůsobilých výdajů, v rámci evropských strukturálních fondů a investičních fondů (EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ERF/ENRF) v programových obdobích 2007-2013 a 2014-20, přičemž vezme v úvahu dostupné finanční prostředky Evropské investiční banky. Úřady zajistí, aby se zlepšila institucionální kapacita k provádění stávajících a budoucích programů a byly dostupné příslušné lidské zdroje řídících orgánů a prováděcích subjektů.
5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor Kypr i nadále důkladně reformuje a restrukturalizuje bankovní sektor a posiluje životaschopné banky prostřednictvím obnovení jejich kapitálu, řešení problémů s likviditou a posílení dohledu nad nimi. Program stanoví tyto opatření a výstupy:
a)
zajištění pečlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Jsou pečlivě sledovány dočasné kontroly volného toku kapitálu (jako např. omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro finanční stabilitu finančního systému. Byl zveřejněn plán postupného uvolňování kontrol kapitálu založený na etapách a pokroku při provádění programu a v souladu se stavem likvidity bank. Střednědobé plány v oblasti financování a kapitálu u domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a úvěrové krizi. Předpisy o minimálních požadavcích na likviditu jsou aktualizovány, aby se v budoucnosti zabránilo nadměrné koncentraci aktiv určitých emitentů;
b)
přijetí nezbytných regulativních požadavků, pokud jde o zvýšení minimálního ukazatele kapitálové přiměřenosti core tier 1 na 9 % do konce roku 2013;
c)
přijetí opatření k minimalizaci nákladů na restrukturalizaci bank hrazených daňovými poplatníky. Podkapitalizované komerční a družstevní úvěrové instituce získají v co největší míře kapitál ze soukromých zdrojů, dříve než jim budou poskytnuta opatření státní podpory. Veškeré plány na restrukturalizaci musí být před poskytnutím takové podpory formálně schváleny podle pravidel poskytování státní podpory. Komerční banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu;
d)
zajištění toho, aby byl vytvořen úvěrový rejstřík, přezkoumán a případně změněn stávající regulační rámec týkající se poskytování a správy půjček a přijaty právní předpisy posilující správu komerčních bank;
e)
posílení bankovní správy, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo stranám, které jsou s nimi spjaty;
f)
maximalizaci objemu splacených prostředků z úvěrů v selhání a zároveň minimalizace pobídek pro strategická selhání ze strany dlužníků. Sem se řadí zmírnění omezení týkající se zabavení kolaterálu a řádné sledování a řízení úvěrů v selhání;
g)
dokončení slaďování regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
h)
provádění strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost sektoru družstevních úvěrových institucí, jak stanoví Kyperská centrální banka po konzultaci s Komisí, ECB a MMF;
i)
posílené sledování zadluženosti podnikatelského sektoru a sektoru domácností a zřízení rámce pro cílenou restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru, aby se usnadnilo poskytování nových úvěrů a snížila úvěrová omezení;
j)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího provádění lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnosti subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy;
k)
předložení právních předpisů pro povinný dohled založený na úrovni kapitalizace;
l)
začlenění zátěžových testů do pravidelného vnějšího bankovního dohledu;
m)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich fungování; a
n)
zavedení právního rámce pro novou strukturu pro správu podílu státu v odvětví družstevních úvěrů.
6. V průběhu roku 2013 kyperské orgány důsledně plní zákon o rozpočtu na rok 2013 (v posledním platném znění), včetně dalších trvalých opatření, která byla přijata před prvním vyplacením finanční pomoci, která činí minimálně 351 milionů EUR (2,1 % HDP). Kypr přijme tato opatření:
a)
reformu svého daňového systému pro motorová vozidla na základě zásad, které jsou šetrné k životnímu prostředí, a s cílem získat ve střednědobém výhledu další příjmy;
b)
systém kompenzací pro zaopatřovací a penzijní fondy, jež mají vklady v bance Cyprus Popular Bank, který zajišťuje srovnatelné zacházení s takovými fondy v bance Bank of Cyprus a zohledňuje peněžní tok a pojistně matematické situace každého fondu a minimalizuje dopad na schodek vládních institucí. S ohledem na sociální povahu těchto fondů může být cílový schodek vládních institucí pro rok 2013 upraven tak, aby zahrnoval rozpočtový dopad na tento systém, a
c)
plné provedení konsolidačních opatření přijatých od prosince 2012.
7. Od 1. ledna 2014 bude Kypr uplatňovat následující opatření:
a)
na výdajové straně se do rozpočtu zahrne: snížení celkových výdajů na sociální transfery díky lepšímu zacílení; další snížení mezd a náhrad přesčasů ve veřejném a širším veřejném sektoru; zavedení poplatku za průkazy do veřejné dopravy pro studenty a důchodce; opatření pro strukturální reformu v oblasti vzdělávání za účelem zlepšení využívání zdrojů a
b)
na příjmové straně se do rozpočtu na rok 2014 zahrne: prodloužení platnosti dočasného příspěvku z hrubých výdělků zaměstnanců ve veřejném a soukromém sektoru do 31. prosince 2016; zvýšení DPH; zvýšení spotřebních daní a zvýšení příspěvků na všeobecné sociální pojištění.
8. V zájmu zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí Kypr provádí fiskální strukturální reformy, které zahrnují mimo jiné tato opatření a výstupy:
a)
v případě nutnosti další reformy všeobecného důchodového systému a důchodového systému ve veřejném sektoru s cílem dosáhnout dlouhodobé udržitelnosti důchodového systému a zároveň vyřešit otázku přiměřenosti důchodů. Alternativy reformy vyplynou z pojistně matematické studie;
b)
kontrolu růstu výdajů na zdravotní péči ve snaze zajistit dostatečné prostředky na základní zdravotní péči posílením udržitelnosti struktury financování a efektivnosti veřejné zdravotní péče; zavedení státního systému zdravotní péče, zajištění jeho finanční udržitelnosti a zároveň dostupnosti pro všechny;
c)
zlepšením efektivity veřejných výdajů a rozpočtového procesu na základě účinného střednědobého rozpočtového rámce, který bude součástí lepší správy veřejných financí, přispět k rozpočtové konsolidaci se zohledněním nutnosti zajistit dostatečné prostředky pro základní politiky, jako je vzdělávání a zdravotnictví. Tento rámec plně odpovídá směrnici Rady 2011/85/EU (3) a Smlouvě o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii, podepsané v Bruselu dne 2. března 2012;
d)
přijetí vhodného právního a institucionálního rámce pro partnerství veřejného a soukromého sektoru vytvořeného na základě osvědčených postupů;
e)
vypracování programu pro dosažení pevného systému správy a řízení státních a polostátních podniků a zahájení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;
f)
vypracování a provedení uceleného plánu reforem s cílem zlepšit efektivnost a účelnost výběru a správy daní včetně opatření pro boj proti daňovým podvodům a únikům a zajištění úplného a včasného používání právních předpisů a norem, jimiž se řídí mezinárodní daňová spolupráce a výměna daňových informací;
g)
reformu systému daně z nemovitostí;
h)
reformu veřejné správy ve snaze zlepšit její fungování a nákladovou efektivnost, zejména přezkoumáním velikosti, pracovního řádu a funkční organizace veřejné služby, aby se zajistilo účinné využívání veřejných zdrojů a poskytování kvalitních služeb obyvatelstvu;
i)
reformy celkové struktury a úrovní sociálních dávek s cílem dosáhnout účinného využívání zdrojů a zajistit správnou rovnováhu mezi sociální podporou a pobídkami k práci. Plánovaná reforma podpory z veřejných prostředků zajistí, aby sociální podpora sloužila jako záchranná síť, která zabezpečuje minimální příjem pro osoby, které nedokáží dosáhnout základní životní úrovně, a přitom zachovává pobídky k práci, a
j)
provedení komplexní prověrky svých veřejných financí, mimo jiné s cílem vyhodnotit důvody, jež vedly k nepřiměřenému nárůstu dluhu.
9. Kypr zajistí, aby do konce programu byla i nadále pozastavena indexace mezd v širším veřejném sektoru. Veškeré změny minimální mzdy musí být v souladu s hospodářským vývojem a s vývojem na trhu práce a musí být přijaty po konzultaci se sociálními partnery.
10. Kypr vytvoří podrobné politické návrhy týkající se řešení nedostatků v jeho aktivačních politikách. Kypr učiní rychlá opatření pro vytvoření příležitostí pro mladé a zlepšení jejich perspektivy zaměstnatelnosti v souladu s cíli doporučení Rady o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Koncepce, řízení a provádění opatření určených pro mladé musí být dobře začleněny do širšího systému aktivačních politik a musí být v souladu s reformou sociálního systému a dohodnutými rozpočtovými cíli.
11. Kypr přijme zbývající změny odvětvových právních předpisů, které jsou nezbytné k plnému provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES (5). Neodůvodněné překážky na trzích služeb, zejména v souvislosti s regulovanými povoláními, musí být odstraněny. Lepšího rámce pro hospodářskou soutěž se dosáhne posílením fungování příslušného orgánu pro hospodářskou soutěž a zachováním nezávislosti a pravomocí národních regulačních orgánů.
12. Kypr zajistí snížení počtu nevyřízených vydání vlastnického titulu k nemovitosti, učiní opatření pro zrychlení rychlého rušení břemen u vlastnických titulů, které mají být převedeny na kupující nemovitého majetku, a zavede zaručené lhůty pro vydávání stavebních osvědčení a vlastnických titulů.
13. Kypr změní pravidla pro nucený prodej nemovitostí zatížených hypotékou a umožní soukromé dražby v co nejkratších časových rozmezích. Zvýší se rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy budou vyřešeny do konce programového období. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu vypracováním konkrétního akčního plánu, který povede k plnění kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v nedávno revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015. Kypr vypracuje zprávu o potřebách v oblasti letecké dostupnosti, která bude základem aeropolitické strategie.
14. V odvětví energetiky Kypr zajistí plné provedení třetího energetického balíčku, a to bez ohledu na čl. 44 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (6) a čl. 49 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (7). Kypr zváží, zda využije odchylky, které mu poskytují výše uvedená ustanovení. Zároveň vypracuje komplexní plán rozvoje pro přeskupení kyperského odvětví energetiky. Tento plán zahrne:
a)
plán zavádění infrastruktury nezbytné pro těžbu zemního plynu s ohledem na komerční alternativy a rizika;
b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a vývoz plynu, včetně vhodného rámce pro prodej zemního plynu z pobřežních vod zaměřeného na maximalizaci příjmů, a
c)
plán zavedení institucionálního rámce pro využívání zdrojů uhlovodíku, včetně fondu zdrojů, který by měl shromažďovat a spravovat veřejné příjmy z těžby zemního plynu v pobřežních vodách a který je zřízen na základě mezinárodně uznávaných osvědčených postupů.
15. Kypr předloží Komisi žádost o technickou pomoc během programového období. V této žádosti budou uvedeny a specifikovány oblasti technické pomoci či poradenských služeb, které kyperské úřady považují za zásadní pro plnění svého makroekonomického ozdravného programu.
Článek 3
Rozhodnutí 2013/236/EU se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 13. září 2013.