KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 16. maj 2014
om indrømmelse af en undtagelse, som Nederlandene har anmodet om i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2014) 3103)
(Kun den nederlandske udgave er autentisk)
(2014/291/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra den mængde, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i direktivets artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund for den, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Kommissionen vedtog den 8. december 2005 beslutning 2005/880/EF (2), hvorved den tillod bedrifter med mindst 70 % græsjorder at tilføre op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt med gødning fra græssende husdyr på visse betingelser.
(3)
Kommissionen vedtog den 5. februar 2010 afgørelse 2010/65/EU (3), hvorved beslutning 2005/880/EF blev ændret og dens gyldighed forlænget til den 31. december 2013.
(4)
Den således indrømmede undtagelse berørte 21 752 bedrifter i 2012, hvilket svarer til 46 % af det samlede nettolandbrugsareal.
(5)
Nederlandene har den 22. januar 2014 anmodet Kommissionen om forlængelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
Nederlandene gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Den nederlandske lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF omfatter anvendelsesstandarder for både kvælstof og fosfat.
(8)
Data fra Nederlandene om perioden 2008-2011 viser en stigning i antallet af svin på 7 % og kyllinger på 8 % i forhold til perioden 2004-2007. Mængden af kvæg, får og geder er uændret. De kompetente myndigheder i Nederlandene har indført begrænsninger for mængden af svin og fjerkræ og givet tilsagn om, at produktionen af husdyrgødning ikke bliver større end niveauet i 2002, hverken målt som nitrogen eller fosfor. Desuden skal de kompetente myndigheder i Nederlandene fra januar 2015 sørge for, at en passende andel af den overskydende husdyrgødning fra mejerisektoren bliver behandlet. Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre, at den nugældende undtagelse ikke fører til yderligere intensivering af landbruget.
(9)
I perioden 2008-2011 blev der brugt 344 000 ton kvælstof fra husdyrgødning, hvilket er en svag stigning i forhold til perioden 2004-2007. Brugen af kvælstof fra handelsgødning er faldet med ca. 18 % i perioden 2008-2011 sammenlignet med perioden 2004-2007. Overskuddet af fosfor var i perioden 2008-2011 på 16 000 ton, hvilket er et fald på 51 % sammenlignet med perioden 2004-2007.
(10)
Det er karakteristisk for klimaet i Nederlandene, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en lang vækstsæson for græs på 250 dage om året.
(11)
Ifølge oplysninger fra de nederlandske myndigheder i forbindelse med den undtagelse, der er indrømmet ved afgørelse 2010/65/EU, har undtagelsen ikke medført nogen forringelse af vandkvaliteten. Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, bygger på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 og viser, at ca. 88 % af overvågningsstederne i Nederlandene har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og at 79 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Overvågningsdataene viser en faldende tendens i grundvandets nitratindhold sammenholdt med den foregående rapporteringsperiode (2004-2007). Hvad angår overfladevand har 98 % af overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 50 mg/l, og 92 % af overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l. Flertallet af overvågningsstederne for overfladevand viser en stabil eller faldende nitratkoncentration. Det årlige kvælstof- og fosforoverskud i jorden er reduceret, først og fremmest ved en lavere tilførsel af husdyrgødning og mineralsk gødning som følge af stadigt lavere anvendelsesstandarder for kvælstof og fosfor i Nederlandenes handlingsprogrammer. I rapporteringsperioden 2008-2011 blev alle ferskvande og overgangsvande klassificeret som enten eutrofe eller hypertrofe.
(12)
Efter Kommissionens opfattelse bør betingelserne for at indrømme en undtagelse ændres på baggrund af gennemgangen af anmodningen fra Nederlandene af 22. januar 2014 og under hensyntagen til handlingsprogrammet, oplysningerne om vandkvaliteten og erfaringerne fra den undtagelse, der er indrømmet ved afgørelse 2010/65/EU, og gældende undtagelser i andre medlemsstater. På det grundlag finder Kommissionen, at der kan tillades en mængde gødning fra græssende husdyr svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet, mens 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år kun kan tillades på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper. Kommissionen er af den opfattelse, at dette ikke vil hindre opfyldelsen af målene i direktiv 91/676/EØF, forudsat at bestemte strenge betingelser er opfyldt.
(13)
Disse betingelser omfatter etablering af en gødningsplan for hver enkelt bedrift, registrering af gødningspraksis ved hjælp af gødningsregnskaber, periodisk jordanalyse, plantedække om vinteren efter majs, særlige bestemmelser for græspløjning, ingen anvendelse af husdyrgødning før pløjning af græs, tilpasning af gødningsmængden under hensyntagen til bidraget fra bælgafgrøder, ingen anvendelse af fosfat via handelsgødning og skærpet kontrol. Betingelserne har til formål at sikre en gødningstilførsel, der er tilpasset til planternes behov og nedbringer og forebygger udledning af kvælstof og fosfor til alle vande.
(14)
Nederlandenes oplysninger viser, at en mængde gødning fra græssende husdyr svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet og 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper er begrundet ved objektive kriterier såsom høj nettonedbør, lang vækstsæson og høje udbytter af græs med høj kvælstofoptagelse.
(15)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF.
(16)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (4) giver mulighed for en sammenhængende grænseoverskridende tilgang til beskyttelse af vand, der tager udgangspunkt i vandområdedistrikter og sigter mod at opnå god tilstand i Europas vande i 2015. En nedbringelse af næringsstofindholdet er en integrerende del af dette mål. Undtagelsen i nærværende afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af bestemmelserne i direktiv 2000/60/EF og udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde forpligtelser deri.
(17)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (5) fastsætter de generelle regler med henblik på at opbygge en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab til brug for Fællesskabets miljøpolitik og for politikker eller aktiviteter, der kan få virkninger for miljøet. Den geografiske information, der indsamles i forbindelse med denne undtagelse, bør i de relevante tilfælde være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og opnå mere sammenhængende data bør Nederlandene i det relevante omfang gøre brug af den information, der genereres i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i medfør af afsnit V, kapitel II, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (6), når de i forbindelse med denne undtagelse krævede data indsamles -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Nederlandenes anmodning om en undtagelse, der blev forelagt Kommissionen ved brev af 22. januar 2014, og som tager sigte på at tillade årlig tilførsel af en større mængde husdyrgødning til jorden end den mængde, der er fastsat i punkt 2, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de i denne afgørelse fastlagte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »græsjordsbedrift«: en bedrift, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning til, er græsjorder
2) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, geder, heste, æsler, hjorte og vandbøfler
3) »landbrugsjord«: den jord, som landbrugeren ejer, lejer eller forvalter i henhold til en skriftlig kontrakt, og som han har det direkte forvaltningsansvar for
4) »græs«: græsarealer uden for omdriften eller græsarealer i omdrift, der henligger under fem år.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse anvendes på individuel basis for græsjordsbedrifter og under betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal hvert år ansøge de kompetente myndigheder herom.
2. Når landbrugere indgiver den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, skal de tillige forpligte sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Den mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder fra dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på sandede jorder i den sydlige og centrale del og løssjorder som defineret i handlingsprogrammet, dog 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 80 % græsarealer på andre jordtyper, med forbehold af betingelserne i stk. 2-9.
2. Den samlede kvælstof- og fosfortilførsel skal være forenelig med afgrødens næringsstofbehov og -tilførsel fra jorden. Den samlede kvælstof- og fosfortilførsel må ikke overstige de maksimale anvendelsesstandarder, der er fastlagt i handlingsprogrammet.
3. Brug af fosfat i form af handelsgødning er ikke tilladt på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse i medfør af denne afgørelse.
4. Der udarbejdes en gødskningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning samt kvælstof- og fosfatgødning. Planen skal foreligge på bedriften for hvert kalenderår i februar, i det første år dog senest i juni.
5. Gødskningsplanen skal indeholde følgende:
a)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder den disponible kapacitet for oplagring af husdyrgødning (volumen)
b)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning (minus tab ved opstaldning og oplagring)
c)
en sædskifteplan, som anfører arealet af de enkelte græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
d)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov
e)
mængde og type husdyrgødning, som leveres til eksterne kontrahenter og ikke anvendes i bedriften
f)
mængden af importeret husdyrgødning, som tilføres landbrugsjorden
g)
en beregning af bidraget fra mineralisering af organisk materiale, bælgafgrøder og atmosfærisk deponering samt mængden af kvælstof i jorden på det tidspunkt, hvor afgrøden begynder at bruge den i betydeligt omfang
h)
kvælstof- og fosfortilførsel fra husdyrgødning for hver mark (områder på bedriften, der er ensartede for så vidt angår udbytte og jordtype)
i)
tilførsel af kvælstof i form af handelsgødning eller anden gødning for hver mark
j)
beregninger til vurdering af overholdelsen af anvendelsesstandarderne for kvælstof og fosfor.
Planerne revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift.
6. Hver bedrift fører gødskningsregnskaber. De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
7. Gødskningsregnskabet skal indeholde følgende:
a)
afgrødeareal
b)
antal og type husdyr
c)
gødningsmængde produceret pr. dyr
d)
mængden af handelsgødning, der importeres af bedriften
e)
mængden af husdyrgødning, som eksporteres fra bedriften, og modtagerne.
8. Hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, skal indvillige i, at gødningstilførsel og regnskaber muligvis bliver kontrolleret.
9. Der gennemføres periodisk analyse af kvælstof- og fosforkoncentrationer i jorden for hver bedrift, der er omfattet af en undtagelse, mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens ensartede områder under hensyntagen til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Kvælstofanalyse for så vidt angår mineralsk kvælstof og parametre til vurdering af kvælstofbidraget fra mineralisering af organisk materiale gennemføres efter pløjning af græsjorder for hvert ensartet område af bedriften.
De i første og andet afsnit omhandlede analyser skal mindst omfatte én analyse pr. fem hektar jord.
10. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
Artikel 6
Plantedække
1. Landbrugere, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal dyrke græs på mindst 80 % af det areal af bedriften, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en undtagelse i henhold til denne afgørelse, skal desuden iværksætte følgende foranstaltninger:
a)
På sand- og løssjorder dyrkes der græs eller andre afgrøder efter majs, hvilket sikrer plantedække om vinteren og reducerer udvaskningspotentialet væsentligt.
b)
Græsefterafgrøder må ikke pløjes før den 1. februar, hvilket sikrer permanent plantedække af dyrkningsarealet, således at efterårstab af nitrater i jordlagene genvindes og vintertab begrænses.
c)
Græs på sand- eller løssjord pløjes kun om foråret.
d)
Pløjet græs på alle jordtyper efterfølges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov, og gødskningen baseres på en jordanalyse for mineralsk kvælstof og andre parametre, som giver mulighed for at skønne kvælstoffrigørelsen ved mineralisering af organisk materiale.
e)
Hvis sædskifteplaner omfatter bælgafgrøder eller andre planter, som fikserer atmosfærisk kvælstof, reduceres tilførslen af gødning tilsvarende.
3. Uanset bestemmelsen i litra c) er græspløjning tilladt i efteråret i forbindelse med plantning af blomsterløg.
Artikel 7
Foranstaltninger i forbindelse med produktion af husdyrgødning
De nationale myndigheder i Nederlandene sikrer, at den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår både kvælstof- og fosformængder ikke overstiger niveauet i 2002. Dette indebærer, at produktionsrettighederne for svin og fjerkræ fastholdes uændret i gyldighedsperioden for den undtagelse, der er indrømmet ved denne afgørelse.
Endvidere sikrer de kompetente myndigheder i Nederlandene fra januar 2015, at en passende andel af den overskydende husdyrgødning fra mejerisektoren bliver behandlet.
Artikel 8
Tilsyn
1. De kompetente myndigheder udarbejder for hver kommune et kort, som opdateres hvert år, og som viser den procentvise andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser.
2. Der etableres og drives et net af overvågningssteder, hvor der udtages prøver af jordvand, vandløb og højtliggende grundvand.
3. Overvågningsnettet, hvori der skal indgå mindst 300 bedrifter, der er omfattet af individuelle undtagelser, skal være repræsentativt for hver jordtype (ler, tørv, sandjord og sandet løssjord), gødskningspraksis og sædskiftepraksis. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor denne afgørelse finder anvendelse.
4. Der skal ved undersøgelser og løbende næringsstofanalyser tilvejebringes data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften på bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. Disse data kan anvendes til modelberegninger af omfanget af nitratudvaskning og fosfortab fra marker, hvor der tilføres op til 230 eller 250 kg kvælstof pr. hektar årligt i form af husdyrgødning fra græssende husdyr.
5. Overvågningsnettet vedrørende højtliggende grundvand, jordvand, drænvand og vandløb i bedrifter, der indgår i overvågningsnettet, skal tilvejebringe data om nitrat- og fosforkoncentrationen i det vand, der bevæger sig fra rodzonen til grundvandet og overfladevandet.
6. Der kræves en mere intensiv vandovervågning i forbindelse med landbrugsarealer på sandjord.
Artikel 9
Kontrol
1. De kompetente nationale myndigheder fører administrativ kontrol med alle bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, for så vidt angår vurdering af overholdelse af den øvre grænse på 230 eller 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra gødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsjorder, af de samlede kvælstof- og fosfatanvendelsesstandarder og af betingelserne for arealanvendelse. Hvis de nationale myndigheders kontrol viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres ansøgeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der fastlægges et risikobaseret inspektionsprogram med passende hyppighed, hvor der tages hensyn til resultaterne af kontrollen de foregående år, resultaterne af generel stikprøvekontrol i forbindelse med lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF og alle andre oplysninger, der kan tyde på manglende overholdelse.
Der gennemføres administrative inspektioner af mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor arealanvendelse, antal husdyr og produktion af husdyrgødning kontrolleres.
Der gennemføres markinspektioner på mindst 7 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse i henhold til denne afgørelse, hvor overholdelsen af betingelserne i artikel 5 og 6 kontrolleres.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om betingelserne for en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse, er opfyldt.
Artikel 10
Indberetning
1. De kompetente myndigheder sender hvert år senest i marts en rapport til Kommissionen med følgende oplysninger:
a)
gødskningsdata for alle bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, herunder oplysninger om udbytter og jordtyper
b)
tendenser i antallet af dyr i hver husdyrkategori, dels i Nederlandene, dels på bedrifter, der er omfattet af en undtagelse
c)
tendenser i den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår dens indhold af kvælstof og fosfat
d)
en sammenfatning af resultaterne af kontroller i forbindelse med ekskretionskoefficienter for svin og fjerkræ på nationalt niveau
e)
kort over den procentvise andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hver kommune, jf. artikel 8, stk. 1
f)
resultaterne af overvågningen af vand, herunder oplysninger om tendenser for kvaliteten af grundvand og overfladevand, samt undtagelsernes indvirkning på vandkvaliteten
g)
oplysninger om nitrat- og fosforkoncentrationen i vand, der bevæger sig fra rodzonen til grundvandet og overfladevandet, jf. artikel 8, stk. 5, og resultaterne af den mere intensive vandovervågning i forbindelse med landbrugsarealer på sandjord, jf. artikel 8, stk. 6
h)
resultaterne af undersøgelser af lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften og resultaterne af modelbaserede beregninger af størrelsesordenen af nitrat- og fosfortabene på bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 8, stk. 4
i)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen, som bygger på kontrol af de enkelte bedrifter og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, og på resultaterne af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 9.
2. Geodataene i rapporten skal i de relevante tilfælde opfylde bestemmelserne i direktiv 2007/2/EF. Nederlandene skal i det relevante omfang gøre brug af den information, der genereres i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i medfør af afsnit V, kapitel II, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
Artikel 11
Anvendelse
Denne afgørelse udløber den 31. december 2017.
Artikel 12
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2014.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. května 2014,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2014) 3103)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2014/291/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmenu a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 8. prosince 2005 přijala Komise rozhodnutí 2005/880/ES (2) umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů.
(3)
Dne 5. února 2010 přijala Komise rozhodnutí 2010/65/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2005/880/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2013.
(4)
Takto udělená odchylka se v roce 2012 týkala 21 752 zemědělských podniků, což odpovídá 46 % celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 22. ledna 2014 předložilo Nizozemsko Komisi žádost o opětovné povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS.
(6)
Nizozemsko používá v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Nizozemské právní předpisy, které provádějí směrnici 91/676/EHS, obsahují normy pro použití dusíku i fosfátu.
(8)
Z údajů poskytnutých Nizozemskem k období 2008-2011 vyplývá nárůst počtu prasat ve výši 7 % a drůbeže ve výši 8 % v porovnání s obdobím 2004-2007. Počty skotu, ovcí a koz zůstaly stabilní. Příslušné orgány v Nizozemsku stanovily omezení počtu prasat a drůbeže a přijaly závazek, že produkce statkových hnojiv, pokud jde o množství dusíku a fosforu, nepřesáhne úroveň z roku 2002. Příslušné orgány v Nizozemsku navíc počínaje lednem 2015 zajistí zpracování odpovídajícího podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků. Tato opatření jsou nezbytná, aby se zajistilo, že uplatňování současné odchylky nepovede k další intenzifikaci.
(9)
V období 2008-2011 se použilo 344 000 tun dusíku ze statkových hnojiv, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená mírný pokles. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo zhruba o 18 %. Přebytek fosforu v období 2008-2011 činil 16 000 tun, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 51 %.
(10)
Podnebí v Nizozemsku, charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek a poměrně malým rozsahem ročních teplot, podporuje dlouhé vegetační období travin v délce 250 dnů ročně.
(11)
Informace poskytnuté nizozemskými orgány v souvislosti s odchylkou udělenou rozhodnutím 2010/65/EU naznačují, že odchylka nevedla ke zhoršení jakosti vody. Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazuje zhruba 88 % monitorovacích stanic v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 79 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Údaje monitorování vykazují klesající trend koncentrace dusičnanů v případě podzemních vod ve srovnání s předchozím vykazovaným obdobím (2004-2007). V případě povrchových vod vykazuje 98 % monitorovacích stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 92 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Většina monitorovacích stanovišť v povrchových vodách vykazuje klesající trend koncentrace dusičnanů. Roční přebytek dusíku a fosforu v půdě se snížil, a to zejména díky snížení přísunu statkových a minerálních hnojiv v důsledku soustavně nižších norem používání dusíku a fosforu v nizozemských akčních programech. Ve vykazovaném období 2008-2011 všechny čerstvé a brakické vody byly klasifikovány jako eutrofní nebo hypertrofní.
(12)
Komise se domnívá, že podmínky pro udělení odchylky musí být změněny na základě přezkoumání žádosti, kterou podalo Nizozemsko dne 22. ledna 2014, a zvážení akčního programu, informací o jakosti vody a zkušeností nabytých s uplatňováním odchylky udělené rozhodnutím 2010/65/EU, jakož i odchylek, které jsou v platnosti v jiných členských státech. Komise se proto domnívá, že lze povolit množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok, v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách, zatímco 250 kg dusíku na hektar za rok může být povoleno pouze v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy. Komise zastává názor, že to neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
K těmto podmínkám patří vypracování plánů hnojení na úrovni jednotlivých zemědělských podniků, vedení záznamů o postupech hnojení v podobě evidence hnojení, periodické analýzy půdy, pokryv zelení po kukuřici v zimě, zvláštní pravidla týkající se zaorání trávy, zákaz používat statková hnojiva před zaoráním trávy a úprava hnojení s ohledem na přínos luštěnin, zákaz používat fosfát z umělých hnojiv a posílené kontroly. Tyto podmínky by měly zajistit hnojení, jež bude odpovídat nárokům plodin, jakož i zmírnění a zamezení úniku dusíku a fosforu do vody.
(14)
Z údajů předložených Nizozemskem vyplývá, že množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které odpovídá 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké čisté srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS.
(16)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4), stanoví ucelený přeshraniční přístup k ochraně vod, založený na oblastech povodí s cílem dosáhnout na evropské úrovni do roku 2015 dobrého stavu vodních útvarů. Snížení živin je nedílnou součástí tohoto cíle. Udělením odchylky podle tohoto rozhodnutí nejsou dotčena ustanovení podle směrnice 2000/60/ES ani není vyloučeno, že k plnění povinností, které z něj vyplývají, může být zapotřebí přijetí dalších opatření.
(17)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (5) stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství pro účely politik Společenství v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s touto odchylkou by měly být pokud možno v souladu s ustanoveními stanovenými v této směrnici. V zájmu snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů by Nizozemsko při sběru potřebných dat, na která se vztahuje tato výjimka, mělo případně využít informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (6),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Nizozemskem v dopise ze dne 22. ledna 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy, než jaké se uvádí v bodě 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„zemědělským podnikem s travními porosty“ se rozumí podnik, v němž tvoří tráva nejméně 80 % plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv;
2)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně, osly, jelenovití a vodní buvoli;
3)
„zemědělskou půdou“ se rozumí plošná výměra, kterou zemědělec vlastní, má v nájmu nebo ve správě na základě jiné jednotlivé písemné smlouvy a za jejíž správu nese přímou odpovědnost;
4)
„trávou“ se rozumí trvalé travní porosty nebo dočasné travní porosty o stáří kratším než pět let.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s travními porosty za podmínek stanovených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušným orgánům žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zavážou k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s travními porosty, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách (jak je stanoveno v akčním programu) a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jiných typech půdy, s výhradou podmínek stanovených v odstavcích 2 až 9.
2. Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům plodiny na živiny i zásobování z půdy. Celkový přísun dusíku a fosfátu nepřekročí maximální normy pro jejich použití stanovené v akčním programu.
3. V zemědělských podnicích využívajících odchylky podle tohoto rozhodnutí není povoleno používání fosfátu z umělých hnojiv.
4. Pro každou zemědělskou půdu se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán se v zemědělském podniku zveřejní v každém kalendářním roce nejpozději do června prvního roku a do února v letech následujících.
5. V plánu hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování);
c)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru jednotlivých polí s travou a polí s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých polí;
d)
předpokládané nároky na dusík a fosfor u plodin;
e)
množství a druh statkových hnojiv, jež jsou dodávána smluvním partnerům a nejsou použita na zemědělské půdě;
f)
množství dovezených statkových hnojiv, která jsou použita na zemědělské půdě;
g)
výpočet podílu mineralizace organické hmoty, luštěnin, atmosférické depozice a množství dusíku v půdě v období, kdy ho začne plodina významnou měrou využívat;
h)
použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém poli (parcely zemědělského podniku, které jsou homogenní z hlediska plodin i půdního typu);
i)
použití dusíku z chemických a jiných hnojiv na každém poli;
j)
výpočet k posouzení souladu s normami pro použití dusíku a fosforu.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
6. U každé zemědělské půdy se povede evidence hnojení. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
7. V evidenci hnojení jsou uvedeny tyto údaje:
a)
plochy zemědělských plodin;
b)
počet a druh hospodářských zvířat;
c)
produkce statkových hnojiv na zvíře;
d)
množství hnojiv dovezených zemědělským podnikem;
e)
množství statkových hnojiv vyvezených ze zemědělského podniku a jejich odběratele.
8. Každý zemědělský podnik, který využívá jednotlivé odchylky, souhlasí s tím, že u něho může být provedena kontrola používání i evidence hnojení.
9. V každém zemědělském podniku, který využívá jednotlivé odchylky, se nejméně jednou za čtyři roky provedou periodické analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě, a to v každé oblasti zemědělského podniku, jež je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy.
Po orbě travních porostů se pro každou homogenní oblast zemědělského podniku provede analýza koncentrace dusíku z hlediska minerálního dusíku a parametrů k určení podílu dusíku z mineralizace organické hmoty.
U analýz uvedených v prvním a druhém pododstavci se požaduje nejméně jedna analýza na pět hektarů půdy.
10. Statková hnojiva se nesmí rozmetávat před osevem travou na podzim.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, vysejí trávu na 80 % nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v jejich zemědělských podnicích.
2. Zemědělci, kteří využívají odchylku podle tohoto rozhodnutí, kromě toho přijmou tato opatření:
a)
na písčité nebo sprašové půdě se po kukuřici v průběhu zimy vyseje tráva nebo jiné plodiny, aby se snížil potenciál vyplavování;
b)
orba pokryvných meziplodin se neprovádí před 1. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy za účelem zpětného získání úniků dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezení úniků v zimě;
c)
orba trávy se na písčitých a sprašových půdách provádí pouze na jaře;
d)
bezprostředně po zaorání trávy na všech typech půdy následuje osev plodinami s vysokou spotřebou dusíku; hnojení vychází z analýzy půdy týkající se minerálního dusíku a jiných parametrů, které slouží jako ukazatele odhadu uvolňování dusíku při mineralizaci organické hmoty v půdě; a dále
e)
zahrnuje-li střídání plodin luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík, je použití hnojiv odpovídajícím způsobem sníženo.
3. Odchylně od písmena c) se na podzim povoluje orba pro výsadbu květinových cibulí.
Článek 7
Opatření k produkci statkových hnojiv
Vnitrostátní orgány v Nizozemsku zajistí, aby z hlediska množství dusíku a fosforu nepřesáhla vnitrostátní produkce statkových hnojiv úroveň z roku 2002. To znamená, že po dobu trvání odchylky udělené tímto rozhodnutím budou zachována výrobní práva v případě prasat a drůbeže.
Příslušné orgány v Nizozemsku nadto počínaje lednem 2015 zajistí zpracování přiměřeného podílu přebytečných statkových hnojiv pocházejících z odvětví mléka a mléčných výrobků.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán vypracuje a každoročně aktualizuje mapy zachycující procentuální podíl zemědělských podniků s trávními porosty, hospodářských zvířat a zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka.
2. Dojde k vytvoření monitorovací sítě pro odběr vzorků z půdní vody, z vodních toků a z mělkých podzemních vod, jež bude udržována pro oblasti monitorování, na něž se vztahuje odchylka.
3. Uvedená monitorovací síť, k níž přísluší nejméně 300 zemědělských podniků využívajících jednotlivých odchylek, je reprezentativní pro každý typ půdy (jílovité, rašelinné, písčité a písčitosprašové půdy), postupy hnojení a střídání plodin. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
4. Šetření a průběžné analýzy živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech v podnicích, které využívají jednotlivých odchylek. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu z polí, na kterých se použije na hektar a za rok až 230 kg nebo až 250 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech z pasoucích se hospodářských zvířat.
5. Monitorovací síť zahrnující mělké podzemní vody, půdní vodu, drenážní vodu a vodní toky v zemědělských podnicích příslušejících k monitorovací síti poskytne údaje o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod.
6. Zvýšené monitorování vody se zaměří na zemědělská povodí v písčitých půdách.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušný vnitrostátní orgán provede správní kontroly ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, aby posoudil, zda jsou dodržována maximální množství 230 kg nebo 250 kg dusíku na rok a hektar ze statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů, jakož i normy ohledně celkových množství pro použití dusíku a fosforu a podmínky využívání půdy. Pokud kontrola provedená vnitrostátními orgány prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě rizik bude vypracován program inspekcí s přiměřenou četností, v němž budou zohledněny výsledky kontrol z předchozích let a výsledky všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS, jakož i veškeré informace, které by mohly svědčit o jejich nedodržování.
Na nejméně 5 % zemědělských podniků, které využívají jednotlivé odchylky, se zaměří správní inspekce týkající se využívání půdy, počtu hospodářských zvířat a produkce statkových hnojiv.
V nejméně 7 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky podle tohoto rozhodnutí se s ohledem na podmínky uvedené v článcích 5 a 6 provedou inspekce v terénu.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k ověření dodržování podmínek pro udělení odchylky podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
1. Příslušné orgány předkládají Komisi každoročně do března zprávu obsahující tyto informace:
a)
údaje o hnojení ve všech zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky, včetně informací o výnosech a o typech půdy;
b)
trendy v počtu hospodářských zvířat pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Nizozemsku a v zemědělských podnicích, jimž byla udělena odchylka;
c)
trendy ve vnitrostátní produkci statkových hnojiv co do množství dusíku a fosfátu;
d)
přehled výsledků kontrol na vnitrostátní úrovni týkajících se koeficientů exkrece u hnoje prasat a drůbeže;
e)
mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka podle čl. 8 odst. 1;
f)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody;
g)
informace o koncentraci dusičnanů a fosforu ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod podle čl. 8 odst. 5, a výsledky zvýšeného monitorování vody v zemědělských povodích v písčitých půdách, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 6;
h)
výsledky šetření o místním využívání půdy, cyklickém pěstování plodin a zemědělských postupech a výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 8 odst. 4;
i)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, které vychází z kontrol na úrovni zemědělských podniků a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, jakož i z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, jak je uvedeno v článku 9.
2. Prostorová data obsažená ve zprávě se případně řídí požadavky ustanovení směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Nizozemsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle kapitoly II hlavy V nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2017.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 16. května 2014.