RÅDETS AFGØRELSE 2014/913/FUSP
af 15. december 2014
til støtte for Haagadfærdskodeksen og ikkespredning af ballistiske missiler inden for rammerne af gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben (»strategien«), der i kapitel III indeholder en oversigt over foranstaltninger, der skal træffes både i Unionen og i tredjelande til bekæmpelse af sådan spredning.
(2)
EU gennemfører aktivt strategien og iværksætter de foranstaltninger, der er anført i kapitel II og III heri, f.eks. ved at frigive finansielle midler til støtte for specifikke projekter, der medfører fremme af det multilaterale ikkespredningssystem og af multilaterale tillidsskabende foranstaltninger. Haagadfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler (»kodeksen« eller »HCoC«) og missilteknologikontrolregimet (»MTCR«) er integrerende dele af det multilaterale ikkespredningssystem. Kodeksen og MTCR har til formål at forebygge og begrænse spredningen af ballistiske missilsystemer, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben (»WMD«), og relaterede teknologier.
(3)
Rådet vedtog den 17. november 2003 fælles holdning 2003/805/FUSP (1). Den fælles holdning opfordrer bl.a. til at fremme, at så mange lande som muligt tilslutter sig kodeksen, især dem med ballistiske missilkapaciteter, samt til yderligere udvikling og gennemførelse af kodeksen, navnlig dens tillidsskabende foranstaltninger, og fremme af en tættere forbindelse mellem kodeksen og FN's multilaterale ikkespredningssystem.
(4)
Den 8. december 2008 vedtog Rådet konklusioner og dokumentet »Nye EU-aktionslinjer i bekæmpelsen af spredning af masseødelæggelsesvåben WMD og deres fremføringsmidler«. Dokumentet fastslår bl.a., at spredning af WMD og deres fremføringsmidler fortsat er en af de største sikkerhedsudfordringer, og at ikkespredningsaktiviteter udgør en væsentlig del af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. På baggrund af de fremskridt, der er gjort, og den igangværende indsats for at gennemføre »de nye aktionslinjer« vedtog Rådet i december 2010 at forlænge perioden for gennemførelse af dem indtil udgangen af 2012.
(5)
Rådet vedtog den 18. december 2008 afgørelse 2008/974/FUSP (2) til støtte for kodeksen inden for rammerne af gennemførelsen af strategien.
(6)
Den 23. juli 2012 vedtog Rådet afgørelse 2012/423/FUSP (3). Den afgørelse gjorde det muligt effektivt at fremme kodeksens universelle karakter og overholdelsen af dens principper. Det er en prioritet for Unionen at fortsætte dialogen blandt stater, der har tilsluttet sig kodeksen, og blandt ikketilsluttede stater med henblik på yderligere at fremme kodeksens universelle karakter samt dens gennemførelse og forbedring. Nærværende afgørelse bør bidrage til denne proces.
(7)
Mere generelt giver den fortsatte spredning af ballistiske missiler, der kan fremføre masseødelæggelsesvåben, anledning til stigende bekymring for det internationale samfund, især de igangværende missilprogrammer i Mellemøsten, Nordøstasien og Sydøstasien, herunder Iran, Syrien og Den Demokratiske Folkerepublik Korea (Nordkorea).
(8)
FN's Sikkerhedsråd understregede i UNSCR 1540 (2004) og gentog i UNSCR 1977 (2011), at spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler udgør en trussel mod den internationale fred og sikkerhed, og pålagde stater blandt andet at afholde sig fra på nogen måde at støtte ikkestatslige aktører i at udvikle, erhverve, fremstille, besidde, transportere, afhænde eller anvende nukleare, kemiske eller biologiske våben og deres fremføringsmidler. Truslen mod den internationale fred og sikkerhed fra nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringsmidler blev igen bekræftet i UNSCR 1887 (2009) om ikkespredning af kernevåben og atomnedrustning. FN's Sikkerhedsråd besluttede desuden i UNSCR 1929 (2010) og 1718 (2006) blandt andet på grundlag af FN's sikkerhedsrådsresolution 1540 (2004), 1977 (2011) og 1887 (2009), at Iran og Nordkorea ikke må indlede aktiviteter vedrørende ballistiske missiler, der kan fremføre kernevåben, herunder affyringer, der anvender teknologi vedrørende ballistiske missiler, og at stater skal træffe alle fornødne foranstaltninger til at hindre overførsel af teknologi eller teknisk bistand vedrørende sådanne aktiviteter til Iran og Nordkorea.
(9)
Denne afgørelse bør mere generelt have til formål at støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at sikre den fortsatte og praktiske gennemførelse af visse af elementerne i strategien omhandlet i bilaget skal Unionen:
a)
støtte aktiviteter til støtte for kodeksen og MTCR, navnlig med henblik på:
i)
at fremme den universelle karakter og især, at alle stater med ballistiske missilkapaciteter tilslutter sig kodeksen
ii)
at støtte gennemførelsen af kodeksen og øge dens synlighed
iii)
at fremme tilslutningen til MTCR's retningslinjer og bilaget hertil.
b)
mere generelt støtte en række aktiviteter til bekæmpelse af spredning af ballistiske missiler, som særligt sigter mod at øge bevidstheden om denne trussel, optrappe indsatsen for at øge effektiviteten af de multilaterale instrumenter, opbygge støtte til initiativer til at imødegå disse specifikke udfordringer og bistå interesserede lande med nationalt at styrke deres relevante eksportkontrolregimer.
2. I den forbindelse spænder de projekter, som Unionen skal støtte, over følgende specifikke aktiviteter:
a)
aktiviteter til støtte for kodeksen:
i)
at udarbejde og offentliggøre en »velkomstpakke« til outreachaktiviteter over for ikketilsluttede stater, som også minder om forpligtelserne for de tilsluttede stater
ii)
at afholde outreacharrangementer i Wien i tilknytning til det årlige møde for de stater, der er tilsluttet HCoC
iii)
at afholde outreacharrangementer til støtte for HCoC i tilknytning til møder i FN's Generalforsamlings 1. Komité
iv)
at afholde op til tre regionale outreachseminarer, der bygger på EU's prioriteter (muligvis Asien, Golflandene og Latinamerika)
v)
at opfordre de tilsluttede og de ikketilsluttede staters repræsentanter fra udviklingslandene til at deltage i de årlige HCoC-møder og -outreachseminarer
vi)
at afholde bevidstgørelsesmøder for de stater, der for nylig har tilsluttet sig HCoC, for at bistå dem med at opfylde deres forpligtelser, herunder i tilknytning til det årlige HCoC-møde i Wien
vii)
at støtte koordineringen af indsatsen til fremme af HCoC med aktiviteterne i FN's 1540-komité, herunder gennem finansiering af deltagelse af HCoC-eksperter i 1540-komitéens landebesøg
viii)
at støtte den sikre internetbaserede informations- og kommunikationsmekanisme vedrørende HCoC (e-ICC), herunder gennem teknisk forbedring af webstedet
b)
aktiviteter til generel støtte for ikkespredning af ballistiske missiler:
i)
at afholde op til fire seminarer for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler i tilknytning til multilaterale fora, muligvis i forbindelse med HCoC-outreacharrangementer nævnt i litra a), f.eks. et seminar i tilknytning til FN's Generalforsamling eller møderne i de forberedende komitéer vedrørende ikkespredningstraktaten
ii)
at afholde op til tre regionale seminarer i samarbejde med de berørte stater for at øge bevidstheden om spredning af ballistiske missiler og opfordre til drøftelser om perspektiverne for bedre at imødegå truslen om spredning af ballistiske missiler på regionalt plan, muligvis i forbindelse med andre EU-outreachaktiviteter om HCoC; seminarerne kan finde sted i Asien, Golfregionen og Latinamerika
iii)
at udarbejde fire oplæg om mulige yderligere multilaterale skridt til at forebygge truslen om missilspredning og fremme nedrustningsindsatsen på området ballistiske missiler, idet der navnlig fokuseres på mulige tillidsskabende foranstaltninger, og muligheden for i første omgang at anlægge et regionalt fokus undersøges, f.eks. i regioner af særlig interesse for Unionen, og/eller hvor der kan forventes fremskridt i den nærmeste fremtid
iv)
at afholde op til tre bevidstgørelsesmøder for eksperter, især fra den videnskabelige sektor og/eller rumsektoren og industrien, med henblik på at forebygge teknologi med dobbelt anvendelse og vidensoverførsel i en tidlig fase
v)
at opfordre til, at universitetsfolk fra udviklingslandene, der arbejder med ikkespredning af missiler, kan få adgang til EU-ekspertisecentrenes projekter
vi)
at organisere målrettede ekspertmissioner i tredjelande i samordning med EU's ekspertisecentre med henblik på at udveksle oplysninger og erfaringer om eksportkontrol af missilteknologi og produkter med dobbelt anvendelse og bistå landene med at opbygge deres nationale kapaciteter
vii)
at støtte ekspertuddannelse i ikkespredning af ballistiske missiler gennem deltagelse i EU-programmer såsom Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis program eller i Unionens medlemsstaters (»medlemsstaternes«) programmer.
Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.
Artikel 2
1. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.
2. Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, varetages af Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), der udfører denne opgave under den højtstående repræsentants ansvar. Med henblik herpå indgår HR de nødvendige arrangementer med FRS.
Artikel 3
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter er på 990 000 EUR.
2. De udgifter, der finansieres med det i stk. 1 fastsatte beløb, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for Unionens almindelige budget.
3. Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med FRS. I aftalen fastsættes det, at FRS sørger for, at EU's bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.
4. Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.
Artikel 4
1. HR aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra FRS. Disse rapporter danner grundlag for Rådets evaluering.
2. Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.
Artikel 5
1. Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
2. Denne afgørelse udløber 30 måneder efter indgåelsen af finansieringsaftalen i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden da.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2014.
ROZHODNUTÍ RADY 2014/913/SZBP
ze dne 15. prosince 2014
na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket a na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích za účelem boje proti tomuto šíření.
(2)
Unie strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v jejích kapitolách II a III, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému jsou Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“) a Režim kontroly raketových technologií (MTCR). Jejich cílem je předcházet a zamezovat šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, jakož i šíření souvisejících technologií.
(3)
Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1). Ten vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení.
(4)
Dne 8. prosince 2008 přijala Rada závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“. V něm se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012.
(5)
Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu kodexu v rámci provádění strategie.
(6)
Dne 23. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/423/SZBP (3). To umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.
(7)
Z obecnějšího hlediska je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem k rostoucím obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jihovýchodní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky (KLDR).
(8)
Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. Ve svých rezolucích 1929 (2010) a 1718 (2006), které vycházejí mimo jiné z rezolucí 1540 (2004), 1887 (2009) a 1977 (2011), Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán a KLDR neměly vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu a KLDR.
(9)
Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění nepřetržitého a praktického provádění určitých prvků strategie Unie:
a)
podporuje činnosti na podporu kodexu a MTCR, zejména s cílem:
i)
prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podepsání všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket,
ii)
podporovat provádění kodexu a posilovat jeho viditelnost,
iii)
podporovat dodržování pokynů MTCR a jeho přílohy;
b)
obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na stupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.
2. V této souvislosti se projekty, jež bude Unie podporovat, vztahují na tyto konkrétní činnosti:
a)
činnosti na podporu kodexu:
i)
vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států,
ii)
uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce,
iii)
uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu,
iv)
uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit Unie (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika),
v)
vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů,
vi)
uspořádat - i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni - informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností,
vii)
podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004), a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 (2004) v daných zemích,
viii)
podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek;
b)
činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:
i)
v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;
ii)
uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již šíření balistických raket představuje, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe;
iii)
poskytnout čtyři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se předcházelo hrozbě, již šíření balistických raket představuje, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež mají pro Unii zvláštní význam nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok;
iv)
uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti;
v)
podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence EU;
vi)
v koordinaci se středisky excelence EU uspořádat cílené mise odborníků do třetích zemí s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity;
vii)
podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření balistických raket, a to prostřednictvím účasti na programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy, nebo na programech členských států Unie (dále jen „členské státy“).
Podrobný popis projektů je obsažen v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique, FRS), jež plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka na provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 990 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s FRS dohodu o financování. Tato dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohody o financování uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 30 měsíců ode dne uzavření dohody o financování uvedené v čl. 3 odst. 3. Platnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude dohoda o financování uzavřena.
V Bruselu dne 15. prosince 2014.