RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 214/2013
af 11. marts 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") indførte ved forordning (EU) nr. 845/2012 (2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold ("de midlertidige foranstaltninger") på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale ("OCS-produkter", engelsk: organic coated steel products), med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede EU-produktion af OCS-produkter. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af OCS-produkter med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger ("fremlæggelse af de foreløbige konklusioner"), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev aflagt et nyt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Macrometal, Hamborg.
(5)
Parterne blev efterfølgende underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænkes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse OCS-produkter med oprindelse i Kina og en endelig opkrævning af beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told ("endelig fremlæggelse af oplysninger"). Parterne fik desuden en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6)
De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
2.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Som anført i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
3.1. Anmodninger om udelukkelse af varer
(8)
I betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told anførtes det, at Kommissionen havde modtaget en række anmodninger om udelukkelse af varer, og at der ikke var truffet konklusioner herom, på det tidspunkt hvor forordningen om midlertidig told blev offentliggjort.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner modtog Kommissionen flere anmodninger, som blev analyseret som følger:
3.1.1. OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin
(10)
En bruger af OCS-produkter indsendte en anmodning om at udelukke OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, fra anvendelsesområdet. Undersøgelsen fastslog, at metallisk coating af krom eller tin betyder, at denne varetype adskiller sig fysisk og kemisk fra de OCS-produkter der indgår i undersøgelsen. OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, anvendes næsten udelukkende til fødevareemballage og i kabelindustrien. EU-erhvervsgrenen forklarede også, at det ikke var meningen, at denne vare skulle indgå i anvendelsesområdet. Derfor udelukkes OCS-produkter med coating af et substrat af krom eller tin fra undersøgelsens anvendelsesområde.
(11)
China Iron and Steel Association ("CISA"), to importører og en bruger foreslog derefter udelukkelsen af fire andre varetyper. Disse anmodninger blev analyseret og afvist, som beskrevet i det følgende.
3.1.2. Varmvalsede plader med beskyttende primer både organisk og uorganisk
(12)
Denne anmodning blev afvist, da disse varer ikke hører til de undersøgte KN-koder. Maling eller overtrækning anvendes kun til rustbeskyttelse og disse varer hører derfor under KN-kode 7208 og ikke KN-kode 7210. Varmvalsede plader med beskyttende primer, både organisk og uorganisk, er ikke inkluderet i varedækningen og kan følgelig ikke udelukkes herfra.
3.1.3. OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm.
(13)
CISA og to importører anmodede om udelukkelse af OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm, som udgør mellem 5-10 % af importen fra Kina, og påstod, at der kun var direkte konkurrence mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens produktion af OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,25 og 0,6 mm.
(14)
Denne anmodning blev afvist, idet både kinesiske eksportører og EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,6 og 2,0 mm, og da disse varer derfor tydeligvis er i direkte konkurrence. Der blev ikke fremlagt beviser for, at OCS-produkter med substrattykkelse over 0,6 mm ikke konkurrerer med OCS-produkter med substrattykkelse på under 0,6 mm, og at dette derfor skulle være en anden varetype. OCS-produkter med substrattykkelse på under og over 0,6 mm har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme endelige anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare.
3.1.4. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af aluminium-zinklegeringer
(15)
De to importører påstod, at kun fire EU-producenter har licens til at producere denne varetype, og at kun en virksomhed i virkeligheden producerede den. De påstod desuden, at denne vare adskiller sig fra OCS-produkter, der er overtrukket med zink, for så vidt angår egenskaberne.
(16)
Denne påstand blev afvist, da de to varetyper er indbyrdes udskiftelige med overlappende anvendelsesformål, og mindst to samarbejdsvillige EU-producenter fremstillede denne varetype i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at kun en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent eksporterede denne varetype til Unionen i undersøgelsesperioden.
3.1.5. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af zinklegeringer
(17)
Denne anmodning blev afvist, da denne vare i modsætning til en brugers påstand produceres og sælges i væsentlige mængder af flere EU-producenter og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål som andre typer OCS-produkter.
3.2. Anmodninger om medtagelse af varer
(18)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod en sammenslutning, at OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin, som klassificeres under Taric-kode 7210122010 og 7210500010, kan medtages i varedækningen. Denne anmodning blev afvist, idet disse koder ikke indgik i den oprindelige klage, og da varerne under disse koder har andre fysiske og tekniske egenskaber end varerne i klagen.
3.3. Den pågældende vare
(19)
Da udelukkelsen af OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin blev accepteret, ændres de foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende vare, jf. betragtning 13 og 14 i forordningen om midlertidig told, af denne udelukkelse.
(20)
Den pågældende vare er således visse OCS-produkter dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating af krom eller tin, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
3.4. Samme vare
(21)
Da der ikke indkom bemærkninger til konklusionerne i betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told, bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til samme vare.
4. DUMPING
(22)
Adskillige kinesiske eksporterende producenter indsendte bemærkninger vedrørende dumping efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fremlæggelsen af Kommissionens foreløbige konklusioner vedrørende de kinesiske eksporterende producenter.
4.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 21-38 i forordningen om midlertidig told. Ingen af de to grupper af samarbejdsvillige eksportører i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling.
4.2. Individuel behandling
(24)
To eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for individuel behandling (betragtning 40 i forordningen om midlertidig told). En anden part gentog sin anmodning om at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Denne part trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men ønskede stadig at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Anmodningen blev betragtet som en anmodning om individuel undersøgelse og indgik derfor i de nævnte anmodninger i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told. I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5 og 6, anvendes der individuelle toldsatser for indførsel fra eksportører eller producenter, der indrømmes individuel undersøgelse som omhandlet i grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 26-31 blev anmodningen om en individuel told for denne part afvist.
(25)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-40 i forordningen om midlertidig told.
4.3. Individuel undersøgelse
(26)
Otte eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 41-42 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes, blev en eksporterende producent, Union Steel China, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, undersøgt ved et kontrolbesøg som led i behandlingen af denne parts anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(27)
Hvad angår de øvrige anmodninger om individuel undersøgelse, blev det konkluderet, at det ville være urimeligt byrdefuldt at gennemføre individuelle undersøgelser og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Disse anmodninger blev derfor afvist.
(28)
En part påstod, at dennes anmodning ikke kan betragtes som administrativt belastende, da Kommissionens tjenestegrene efter den foreløbige fase stadig har seks måneder til den endelige fastsættelse. I tidligere undersøgelser har Kommissionens tjenestegrene også indrømmet individuel undersøgelse efter den foreløbige fase.
(29)
En anden part, som allerede er omtalt i betragtning 24, påstod, at virksomheden burde indrømmes individuel undersøgelse, idet den havde indsendt de nødvendige oplysninger inden fristens udløb, og da en anden eksporterende producent, Union Steel China, allerede var blevet indrømmet individuel undersøgelse.
(30)
Beslutningen om at indrømme individuelle undersøgelser træffes fra sag til sag under hensyntagen til antallet af anmodninger og den tid, der er til rådighed, til at behandle disse anmodninger. I betragtning af antallet af anmodninger, den begrænsede tid, der var til rådighed efter behandlingen af de eksporterende producenter i stikprøven og anmodningen om markedsøkonomisk behandling fra den eksporterende producent, som ikke blev inkluderet i stikprøven, og de proceduremæssige frister, der skal overholdes, blev det i den foreliggende sag besluttet, at disse anmodninger ikke kunne accepteres, jf. betragtning 27.
(31)
Som uddybet i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår Union Steel China, var omstændighederne anderledes, da denne virksomhed allerede var blevet kontrolleret som led i behandlingen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling.
4.4. Normal værdi
4.4.1. Referenceland
(32)
Der blev ikke modtaget nye bemærkninger til valget af Canada som referenceland. Konklusionerne i betragtning 43-49 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
4.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(33)
Den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. Canada). Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet og den beregnede normale værdi for en canadisk producent af samme vare, jf. betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
(34)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to kinesiske eksporterende producenter, at Kommissionen ikke fremlagde de nødvendige oplysninger vedrørende den normale værdi i referencelandet, navnlig vedrørende de forskellige varetyper, varernes sammenlignelighed, repræsentativitet og justeringer.
(35)
Disse påstande blev delvis accepteret. Kommissionen fremlagde alle de nødvendige oplysninger til de kinesiske eksporterende producenter om data, der anvendes til at beregne normal værdi, som kunne frigives uden at overtræde bestemmelserne i grundforordningens artikel 19, dvs. ved at sikre, at fortrolige oplysninger leveret af den eneste canadiske producent behandles som sådan og ikke fremlægges over for andre parter. Oplysningerne, som blev givet til de eksporterende producenter, gav dem mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. Det blev dog konkluderet, at der kunne fremlægges mere detaljerede oplysninger pr. varetype ved at anvende intervaller af hensyn til at respektere de fortrolige oplysninger. Disse oplysninger blev fremlagt i den endelige fremlægning. Der blev desuden fremlagt mere detaljerede oplysninger om, hvorfor visse varetyper ikke var blevet fundet repræsentative, og om omfanget af de justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(36)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner erkendte en part, at der ganske rigtigt var blevet fremlagt mere detaljerede data, men påstod, at visse data stadig manglede navnlig vedrørende de produktionsomkostninger, der blev anvendt til at fastlægge den normale værdi for de varetyper, der ikke solgtes på hjemmemarkedet.
(37)
Til disse varetyper, som ikke solgtes på hjemmemarkedet, anvendte man produktionsomkostningerne til de mest lignende varetyper som grundlag med eventuelle justeringer. Selv om de ikke var identiske med de varetyper, der blev eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter, lignede de dog i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, idet kun tykkelsen af den organiske coating generelt varierede. Forskellene i produktionsomkostningerne blev derfor fundet ubetydelige.
(38)
Kommissionen fremlagde, som den part erkendte i sine bemærkninger, mere detaljerede data i intervaller, herunder data om de produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste i referencelandet, som blev brugt til at beregne den normale værdi, data om omfanget af de generelle justeringer, der blev foretaget til den normale værdi, data om den endelig normale værdi pr. varegruppe, data om repræsentativitet og arten og virkningerne af justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(39)
Fremlæggelsen af de endelige konklusioner, som blev foretaget i henhold til kravene i grundforordningens artikel 20, gav, iflg. ovenstående, de interesserede parter mulighed for at mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, og alle parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Det blev derfor konkluderet, at fremlæggelsen var komplet, og at de interesserede parters ret til forsvar var fuldt ud respekteret.
(40)
En part påstod, at kilden til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste ikke blev uddybet i de tilfælde, hvor den normale værdi blev beregnet. I betragtning 55 i forordningen om midlertidig told forklares det dog, at man anvendte den canadiske producents SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der var fortjenstgivende i de tilfælde, hvor den normale værdi skulle beregnes. Salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste baseres, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, og stk. 6, på referencelandsproducentens verificerede omkostninger og hjemmesalgspriser i almindelig handel.
(41)
På grundlag af ovenstående bekræftes betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
4.5. Eksportpris
(42)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes betragtning 56 i forordningen om midlertidig told.
4.6. Sammenligning
(43)
To parter påstod, at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige oplysninger om varetypernes sammenlignelighed og deres repræsentativitet pr. varetype.
(44)
Jf. betragtning 35, fremlagde Kommissionen alle de relevante oplysninger, som den havde, for de kinesiske eksporterende producenter under hensyntagen til bestemmelserne om fortrolighed i grundforordningen. Der blev fremlagt mere detaljerede oplysninger pr. varetype som følge af denne påstand, som blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, herunder en forklaring på, hvorfor visse varetyper ikke var repræsentative, og hvorfor den normale værdi derfor skulle beregnes.
(45)
Efter kontrolbesøget hos den canadiske referencelandsproducent blev den normale værdi for visse varetyper nedjusteret for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), hovedsagelig da det blev konstateret, at den organiske coating, som den canadiske producent anvender til visse varetyper, var af en anden kvalitet end den, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter. Disse justeringer resulterede i en lavere normal værdi de pågældende varetyper.
(46)
En part ønskede at få kendskab til beløbet af hver enkelt justering til den normale værdi. For at respektere de fortrolige data, som den canadiske producent havde indsendt, kunne disse data ikke fremlægges. De samlede procentvise justeringer blev dog opgivet i fremlæggelsen af de endelige konklusioner og viste, at virkningen af justeringerne var ubetydelig.
(47)
De varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, lignede i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, selv om der jf. betragtning 37 blev fundet enkelte forskelle. Det blev konstateret, at disse varetyper var ens, hvad angår stålkvalitet, substratbredde og -tykkelse, og hvad angår den type metallisk coating, der anvendtes, og massen heraf.
(48)
Hvor det var relevant, blev der foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, jf. betragtning 45, som følge af en forskel i kvaliteten af den anvendte organiske coating ved visse varetyper. For at beregne markedsværdien af denne forskel blev der taget hensyn til den gennemsnitlige omkostningsforskel sammenholdt med den mest lignende varetype og de internationale markedspriser.
(49)
Samme part ønskede at vide, om transport- og forsikringsomkostningerne var inkluderet i SA&G. Det skal bemærkes, at da sammenligningen blev foretaget ab fabrik, var disse omkostninger ikke inkluderet.
(50)
En part påstod, at virksomhedens anmodning om justering af værdien af tre fakturaer burde være blevet taget i betragtning ligesom en bestemt salgstransaktion; påstanden blev ikke taget i betragtning. Denne påstand vedrørte en kompensation, som udbetaltes til en kunde i forbindelse med salg før undersøgelsesperioden, men som blev behandlet som en rabat på værdien af disse tre fakturaer, som blev udstedt i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at værdien af disse tre fakturaer blev reduceret. Virksomhedens påstand blev accepteret. Den krævede justering blev foretaget, og den salgstransaktion, som fejlagtigt var blevet udeladt, blev inkluderet i beregningen af eksportprisen.
(51)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes konklusionerne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.7. Dumpingmargen
(52)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes metodologien i betragtning 58 og 59 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev Kommissionen informeret om, at visse handelsselskaber, som ikke producerede den pågældende vare, var blevet nævnt i den dispositive del af forordningen. Disse handelsselskaber er nu blevet slettet fra den dispositive del, og kun de eksporterende producenter er nævnt.
(54)
I betragtning af justeringen af den normale værdi og den meget lille justering af eksportprisen, jf. betragtning 45 og 50, og da der ikke indkom yderligere bemærkninger, udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhedens navn
Dumpingmargen (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
48,9
Union Steel China
50,9
Andre samarbejdsvillige virksomheder
55,0
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
68,1
(55)
På grundlag af kendsgerningerne i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told blev den landsdækkende dumpingmargen for Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. I betragtning af justeringerne af den normale værdi, jf. betragtning 45, udligningstolden som følge af eksportsubsidier, som er indført på samme vare i den parallelle antisubsidieundersøgelse, og da der ikke indkom andre bemærkninger, blev den landsdækkende dumping fastsat til 68,1 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
5. SKADE
5.1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger til EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 63-64 i forordningen om midlertidig told.
5.2. EU-markedet
(57)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger vedrørende EU-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-forbruget
(58)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told påpegede enkelte interesserede parter nogle uoverensstemmelser i de offentliggjorte skadesdata. Kommissionen behandlede oplysningerne på ny og reviderede, hvor det var nødvendigt, oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen og EU-markedet. Disse revisioner medførte ændringer i visse data for visse år, men tendensen og dermed konklusionerne om disse data er generelt uændrede.
(59)
Efter ovennævnte revision udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 7 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 25 %, som overvejende svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med 18 procentpoint fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
(61)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 70-72 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Import til Unionen og markedsandel
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode. Markedsandelene er blevet ændret som følge af ændringerne i forbrugstallene:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008 = 100)
100
43
112
160
Kilde:
Eurostat
(63)
Ændringen i forbrugstallene ovenfor har ændret markedsandelen for importen fra Kina i forhold til de tal, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told. Tendensen er dog stadig den samme. Markedsandelen for importen fra Kina steg betydeligt fra 9,1 % i starten af den betragtede periode til 14,6 % ved udgangen. Efter et fald i 2009, som afspejlede et markant fald i forbruget som følge af den økonomiske krise, steg importen igen i et meget hurtigt tempo, og markedsandelen steg på et år til 2008-niveau, dvs. til førkriseniveau, og ved udgangen af UP var niveauet betydeligt højere end i 2008.
5.4.1. Importpriser og prisunderbud
(64)
Efter fremlæggelsen anmodede en eksporterende producent om yderligere oplysninger vedrørende beregningen af prisunderbuddet, i tilfælde hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den varetype, der eksporteredes fra Kina, og den varetype, der solgtes på EU-markedet af EU-erhvervsgrenen. Producenten ønskede desuden oplysninger om, hvorvidt der var foretaget justeringer for fysiske forskelle i tilfælde, hvor der ikke var fundet et nøjagtigt match.
(65)
I de tilfælde, hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den eksporterede varetype og den varetype, der solgtes af EU-erhvervsgrenen, sammenlignede Kommissionen den eksporterede varetype med den mest lignende varetype, som solgtes af EU-erhvervsgrenen. I disse tilfælde blev der foretaget en sammenligning med den mest lignende varetype, når den eneste forskel var substrattykkelsen.
(66)
Hvor der var mere end en meget lignende varetype, sammenlignende Kommissionen den eksporterede varetype med den billigste varetype, der solgtes på EU-markedet, uanset om denne billigere varetype havde tykkere eller tyndere substrat. Det blev derfor ikke skønnet nødvendigt at foretage justeringer for fysiske forskelle.
(67)
Da der ikke indkom andre bemærkninger om importprisen og prisunderbuddet, bekræftes betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
6.1. Indledende bemærkninger
(68)
Da der ikke indkom bemærkninger til de indledende bemærkninger om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, påvirkes konklusionerne i betragtning 82-85 ikke.
6.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed (makroøkonomiske indikatorer)
(69)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 86-92 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008 = 100)
100
79
90
90
Produktionskapacitet (tons)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapacitetsudnyttelse (%)
74
57
65
68
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
92
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(70)
Selv om disse data er ændret en smule, er tendenserne og konklusionerne i betragtning 87 og 88 i forordningen om midlertidig told uændrede og bekræftes derfor. Produktionen faldt markant i 2009, genrejste sig delvist i 2010 og lå stabilt i UP, men dog stadig under 2008-niveauet. Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode, men kapacitetsudnyttelsen faldt i takt med produktionstendensen.
6.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008 = 100)
100
77
90
88
Markedsandel (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008 = 100)
100
104
102
95
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(71)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 23 %. I 2010 steg salgsmængden med 13 procentpoint, men faldt derefter med to procentpoint i UP. Konklusionerne i betragtning 90 og 91 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
627
543
655
665
Indeks (2008 = 100)
100
87
104
106
Kilde:
Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(72)
Selv om disse data er ændret en smule, bekræftes konklusionerne om beskæftigelsen i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Data vedrørende EU-producenter i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
(73)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 93-108 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.3.1. De repræsentative EU-producenters gennemsnitlige enhedspriser
(74)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
(75)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.3. Lagerbeholdninger
(76)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.4. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
(77)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008 = 100)
100
80
87
85
Markedsandel (%)
22
24
22
20
Indeks (2008 = 100)
100
108
99
92
Kilde:
Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
962
802
901
965
Indeks (2008 = 100)
100
83
94
100
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(78)
Til trods for de korrektioner, der blev foretaget i de oplysninger, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told, er konklusionerne om bunden anvendelse og salg uændrede. Den gennemsnitlige værdi pr. ton af det bundne salg lå stabilt i den betragtede periode og var 3 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
6.4. Konklusion om skade
(79)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 110-113 i forordningen om midlertidig told.
(80)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gav to parter sig til kende og påstod, at der findes nyere og mere relevante data til brug ved fastsættelsen af skade, og at Kommissionen ikke burde have taget 2008 som udgangspunkt for skadesanalysen, men derimod 2009. De påstod, at WTO's retspraksis har fastslået, at nyere data er mere relevante for fastsættelsen af skade end historiske data, og at udkommet af en analyse af en bestemt årrække i høj grad afhænger af, hvilke år der anvendes, da et skifte fra et år til et andet kan give et ganske anderledes resultat. En sammenligning fra 2009 til udgangen af UP viser således en anderledes tendens end sammenligningen fra starten af den betragtede periode til udgangen af UP.
(81)
Denne påstand blev ikke accepteret. Den betragtede periode blev defineret i henhold til almindelige praksis og WTO's anbefalinger som en objektiv periode på tre til fire år, som udløber med udgangen af undersøgelsesperioden, som er en 12-månedersperiode, der udløber så tæt på indledningsdatoen som muligt.
(82)
Selv hvis den betragtede periode var startet i 2009, ville konklusionen om væsentlig skade være gyldig. EU-erhvervsgrenen havde ikke nået sin målfortjeneste i en periode med stigende import til trods for stigende produktionsmængder, salgsmængder og stigende produktivitet. Da forbruget steg efter 2009 blev denne stigning mættet af importen fra Kina og ikke af EU-erhvervsgrenen, som tabte markedsandele fra 2009 til udgangen af UP.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(83)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 115-119 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Andre faktorers indvirkning
7.2.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008 = 100)
100
133
87
112
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008 = 100)
100
125
111
95
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008 = 100)
100
85
57
72
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008 = 100)
100
112
81
92
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde:
Eurostat
(84)
Der blev foretaget mindre ændringer af tallene for EU-erhvervsgrenen, hvilket også i mindre grad har påvirket tallene vedrørende markedsandelen for importen fra tredjelande.
(85)
Enkelte interesserede parter anfægtede Kommissionens beslutning om kun at indlede en undersøgelse over for Kina og ikke over for Indien og Sydkorea, selv om importmængden og pristendensen svarede til Kinas.
(86)
Importmængderne fra Indien faldt, jf. betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told, i den betragtede periode, og importen fra Sydkorea steg kun med 4 %. De indiske priser faldt med 12 %, og de sydkoreanske priser var stabile, men var til alle tider højere end de kinesiske priser. Argumentet afvises derfor, da Kommissionen ikke modtog beviser for eller påstande om dumping og deraf følgende skade fra disse lande.
(87)
Konklusionerne i betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde:
Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(88)
Da der ikke indkom bemærkninger om EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-124.
7.2.3. EU-erhvervsgrenens import fra Kina
(89)
Visse parter påstod fortsat, at EU-erhvervsgrenens importmængder fra Kina, i modsætning til konklusionen i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, udgjorde 40 % af den samlede import fra Kina. Der blev ikke fremlagt beviser for denne påstand, som ikke kunne bekræftes. Denne påstand afvises derfor.
(90)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod en importør, at EU-erhvervsgrenen importerede store mængder af den pågældende vare fra Kina, og fremlagde sine data om videresalg som bevis herfor.
(91)
Det kan ikke benægtes, at EU-erhvervsgrenen har importeret visse mængder af den pågældende vare fra Kina. Men selv med importørens egne data er den påståede mængde under 1 % af den samlede import fra Kina og derfor ubetydelig. EU-erhvervsgrenens import fra Kina udgjorde, jf. betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, 2-3 % af den samlede import i undersøgelsesperioden.
(92)
Resultaterne i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(93)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod CISA igen, at EU-erhvervsgrenen producerede OCS-produkter til sine forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det efterfølgende handelsled til en "subsidieret" pris og derved underbød sine konkurrenter i det pågældende segment. Der blev dog ikke fremlagt beviser, der kunne ændre Kommissionens konklusion i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told, nemlig at prisforskellen mellem salget til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var lille (2 %), og at dette ikke var et tilfælde af selvforskyldt skade.
(94)
CISA anfægtede desuden oplysningerne om omkostninger efter importen af OCS-produkter og, i forlængelse heraf, prisen på OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter. På baggrund af prisen på varmdyppede, galvaniserede coils, en råvare til fremstilling af OCS-produkter, påstod CISA, at omkostningerne til fremstilling af OCS-produkter i undersøgelsesperioden ikke kunne overstige 900 EUR/ton.
(95)
Kommissionen anfægter ikke de data, som CISA har fremlagt vedrørende omkostningerne til produktion af varmdyppede, galvaniserede coils, men produktionsomkostningerne for OCS-produkter blev verificeret hos samtlige EU-producenter i stikprøven. Kommissionen finder det godtgjort, at de samlede produktionsomkostninger (råvarer, bearbejdning, coating, SA&G, finansielle omkostninger m.m.) er som anført i betragtning 74.
(96)
CISA påstod derefter, at salget af OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende og derfor påfører EU-erhvervsgrenen skade. Dette er baseret på en sammenligning af de samlede produktionsomkostninger (978 EUR/ton) og den gennemsnitlige salgspris ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter (965 EUR/ton).
(97)
Det er korrekt, at en simpel matematisk udregning viser, at salget til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende, men dette ville samtidig betyde, at EU-erhvervsgrenen har de samme SA&G-omkostninger og andre salgsomkostninger på det bundne salg og salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Salget til forretningsmæssigt forbundne parter foregik dog, jf. betragtning 105 i forordningen om midlertidig told, på grundlag af "kostpris plus avance-metoden", og EU-erhvervsgrenen kunne derfor dække sine omkostninger på dette salg.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 126-127 i forordningen om midlertidig told.
7.2.5. Den økonomiske krise
(99)
Efter fristen for indsendelse af bemærkninger til de endelige konklusioner bemærkede en part den annoncerede lukning af en fabrik i Belgien, og at force majeure vanskeliggjorde en normal produktion og afsendelse af varer fra andre produktionsanlæg i Belgien. Den interesserede part påstod, at dette viser, at der ikke er forsyningssikkerhed i EU af OCS-produkter, og at man derfor burde give importører og brugere lov til frit at indkøbe deres OCS-produkter fra EU og Kina.
(100)
Disse påstande blev afvist. Da kapacitetsudnyttelsen er lav i EU, er det ikke et spørgsmål om leverancer, da EU-erhvervsgrenen har en passende kapacitet til rådighed. De produktionsanlæg, der blev lukket i Belgien, producerede under alle omstændigheder ikke OCS-produkter. Forsyningssikkerhed er naturligvis vigtig, men målet med den foreslåede told i denne procedure er ikke at bremse leveringen af OCS-produkter fra Kina, men blot at forhindre, at leveringerne dumpes på EU-markedet.
(101)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 128-129 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2.6. Strukturbestemt overkapacitet
(102)
Visse parter påstod yderligere, at EU-producenterne havde en strukturbestemt overkapacitet, som var større en det samlede EU-forbrug. Denne påstand blev allerede fremsat på et tidligere tidspunkt og blev behandlet i betragtning 130-132 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremlagt yderligere beviser til dette punkt, bekræftes konklusionerne i nævnte betragtninger.
7.2.7. Stigning i produktionsomkostningerne
(103)
Visse parter påstod, at en kilde til EU-producenternes skade var en stigning i deres produktionsomkostninger i hele den betragtede periode. Ovenstående data viser, at produktionsomkostningerne i gennemsnit kun steg med 6 %. Uden dumpingimport fra Kina burde EU-erhvervsgrenen have været i stand til at vælte denne stigning over på sine kunder, men priserne faldt med 3 %. Påstanden om, at produktionsomkostningerne forvoldte skade, afvises derfor.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(104)
På baggrund af ovenstående opretholdes de foreløbige konklusioner i betragtning 133-136 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. De foreløbige konklusioner om virkningen af de andre kendte faktorer, som kunne have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev også bekræftet: Disse faktorer synes ikke at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8. UNIONENS INTERESSER
8.1. EU-erhvervsgrenen
(105)
Der blev ikke fremlagt nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-producenternes interesser efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Betragtning 138-143 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes derfor.
8.2. Importører, forhandlere og brugere
(106)
Der blev modtaget bemærkninger fra importører og andre interesserede parter efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner, men der blev ikke modtaget nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende importørernes, forhandlernes og brugernes interesser. De foreløbige konklusioner i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told om disse parters interesse bekræftes derfor.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(107)
I lyset af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om Unionens interesser, dvs. at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(108)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to interesserede parter, at de fremlagte data ikke indeholdt tilstrækkelige oplysninger og uddybninger om beregning af underbud og underbudsmargener. Visse værdier blev, jf. uddybningen i fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, ikke fremlagt af fortrolighedshensyn, da den pågældende model kun fremstilles af en eller to EU-producenter. Intervallerne for disse modeller blev fremlagt i fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(109)
Interesserede parter anfægtede også, at man brugte EU-erhvervsgrenens målfortjeneste på 6,7 % til at beregne skadesmargenen. De påstod, at en sådan fortjeneste var overdrevet og urealistisk i lyset af det nuværende økonomiske klima, og at 2008 ikke var et repræsentativt år for fortjenesten, idet det var et ekstraordinært år for stålindustrien.
(110)
Denne påstand afvises. For det første var rentabiliteten for OCS-produkter faktisk højere før 2008 end i 2008, hvilket modsiger påstanden om, at 2008 var et ekstraordinært år. For det andet er målfortjenesten den fortjenesten, der kan opnås uden dumpingimport. 2008 var det sidste år, hvor EU-erhvervsgrenen endnu ikke var påvirket af dumpingimportens fulde virkninger, og det er derfor et passende grundlag for at fastsætte målfortjenesten.
(111)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner anfægtede interesserede parter igen brugen af en målfortjeneste på 6,7 % for EU-erhvervsgrenen og beskrivelsen af 2008 som et repræsentativt år for rentabiliteten. Denne påstand blev afvist, da der ikke foreligger bevis for, hvad EU-erhvervsgrenens fortjeneste ville have været i 2008 uden den finansielle krise. Deres påstand om, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste i 2008 blev påvirket af den finansielle krise, hvilket gjorde 2008 til et usædvanligt år, syntes at pege i retning af argumentet om, at fortjenesten i 2008 var lavere, end erhvervsgrenen kunne forvente i et normalt år.
(112)
Interesserede parter påpegede også, at importmængderne fra Kina var på deres laveste i 2009 og ikke i 2008. Da EU-erhvervsgrenen ikke var rentabel i 2009, er det dog umuligt at anvende data for 2009 til at fastsætte en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
(113)
CISA påstod desuden, at fortjenesten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2008 ikke kunne anvendes som målfortjeneste, idet året udviser den største prisforskel mellem salg til forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne kunder. Denne påstand blev afvist, da prisforskellen ikke er relevant for beregningen af fortjenesten på salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(114)
CISA foreslog derefter, at målfortjenesten for salg af OCS-produkter til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen baseres på den gennemsnitlige samlede fortjeneste for den multinationale virksomhed ArcelorMittal for 2010 og 2011. Dette blev afvist som en pålidelig kilde til fortjenesten på OCS-produkter i Unionen uden dumpingimport, da fortjenesten for hele den verdensomspændende ArcelorMittal-gruppe tydeligvis ikke er repræsentativ for fortjenesten ved salg af OCS-produkter i Unionen.
(115)
Interesserede parter anfægtede også de omkostninger efter importen, som blev anvendt til at beregne den midlertidige told, idet de var baseret på data fra kun én importør. Kommissionen verificerede endnu en importør på et senere tidspunkt, og dennes data er nu blevet anvendt til at beregne omkostningerne efter importen. Ved at anvende et gennemsnit af de to virksomheder, er omkostningerne nu faldet en anelse, hvilket har ført til en tilsvarende stigning i skadesmargenerne.
(116)
En interesseret part anfægtede Kommissionens metode til beregning af underbudsmargenen. Denne anfægtelse var dog baseret på en fejlagtig antagelse af, at Kommissionen havde beregnet underbudsmargenen ved at trække EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste i UP (2,6 %) fra markedsprisen for at komme til "nulpunktsniveauet" (dvs. en pris, der ikke medfører fortjeneste) og derefter lægge målfortjenesten til dette nulpunktsniveau.
(117)
Kommissionen beregnede underbudsmargenen ved at lægge målfortjenesten til produktionsomkostningerne for hver varetype. Den metode, som den interesserede part foreslog, er fejlagtig, da den gennemsnitlige fortjeneste på 2,6 % ikke automatisk blev opnået ved hvert salg af hver model for samtlige virksomheder, hvis data blev anvendt.
(118)
En interesseret part anfægtede desuden Kommissionens skadesberegninger. Da denne part ikke havde fuld adgang til de data, som Kommissionen anvendte til at beregne skadesmargenen, forsøgte parten selv at beregne margenen på grundlag af dennes opfattelse af prisforskellen på markedet mellem produkter med aluminium-zinklegeringer og med zinksubstrat, som blev beregnet til 50 USD/ton. Denne "nyberegning" på grundlag af ufuldstændige data resulterede i en lavere skadesmargen end den, som Kommissionen havde beregnet og fremlagt for parterne.
(119)
Disse påstande blev derfor afvist, da den påstående prisforskel efter en analyse af de samlede data fra både de eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen ikke kunne påvises. Det skal således understreges, at de data, som den interesserede part anvendte, var ufuldstændige og derfor ikke kunne betragtes som pålidelige til at genskabe Kommissionens skadesberegninger.
(120)
Konklusionerne i betragtning 154-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
9.2. Endelige foranstaltninger
(121)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelig antidumpingtold på importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel.
(122)
Syv virksomheder uden for stikprøven samarbejdede med antidumpingundersøgelsen, men ikke den parallelle antisubsidieundersøgelse. Disse virksomheder pålægges en nultold. I antisubsidieundersøgelsen pålægges disse virksomheder resttolden.
(123)
For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye producenter, som ellers ikke ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4 ikke finder anvendelse, når der er benyttet stikprøver ved undersøgelsen.
(124)
Ud fra ovenstående fastsættes tolden til følgende:
Virksomhedens navn
Subsidie-margen (%)
Dumping-margen (%)
Skades-margen (%)
Udlignings-told (%)
Anti-dumpingtold (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50
13,7
13,7
0
Andre samarbejdsvillige virksomheder i antidumpingundersøgelsen (undtagen de virksomheder, der er pålagt resttold i henhold til den parallelle gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2013 vedrørende antisubsidie) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(125)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og under hensyntagen til at der ikke var blevet indført foranstaltninger i den parallelle antisubsidieundersøgelse, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told. Under disse omstændigheder bør den midlertidige told på de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating med krom eller tin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægs kode
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co.Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Alle andre virksomheder
13,6
B999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 845/2012, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told, der blev indført i henhold til artikel 1 i nævnte forordning. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives.
Artikel 3
Hvis producenter i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at de ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011), at virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og at den faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperioden, kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, og lade den pågældende producent omfatte af den told, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.