RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 695/2013
af 15. juli 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 9,9 % og 38,1 % på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine; ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Since Hardware (Guangzhou) Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter efter en ny undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 (»de oprindelige undersøgelser«).
(2)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 580/2010 (5) ændrede Rådet den gældende endelige antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine til 7 % efter en delvis interimsundersøgelse, som var begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 77/2010 (6) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, efter en ny undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4.
(5)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 805/2010 (7) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, for at efterkomme Domstolens dom i sag C-141/08 P (8).
(6)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 987/2012 (9) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina fremstillet af Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. for at efterkomme Domstolens dom i sag T-274/07 (10).
(7)
Ovennævnte undersøgelser betegnes i det følgende »de tidligere undersøgelser«.
2. Anmodninger om undersøgelse
2.1. Udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Ukraine og Kina
(8)
Den 25. januar 2012 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Anmodningen blev indgivet af tre EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede EU-produktion af strygebrætter (»ansøgerne i forbindelse med udløbsundersøgelsen«).
(10)
Anmodningen om udløbsundersøgelse vedrørte alle lande, som i øjeblikket er omfattet af de gældende foranstaltninger, nemlig Kina og Ukraine, og blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 25. april 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledningen af en udløbsundersøgelse (12), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse«).
2.2. Delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine for så vidt angår den eneste eksporterende producent i Ukraine
(12)
Den 17. marts 2012 modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en delvis interimsundersøgelse, begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af Eurogold Industries Ltd., den eneste eksporterende producent af den pågældende vare fra Ukraine (»ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen«).
(13)
I henhold til ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen har de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, ændret sig, og disse ændringer er af varig karakter. På grundlag af disse ændringer blev det påstået, at de gældende antidumpingforanstaltninger ikke længere var nødvendige for at modvirke dumping.
(14)
Efter en gennemgang af anmodningen og efter høring af det rådgivende udvalg, fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige beviser for at indlede en delvis interimsundersøgelse, som blev indledt den 12. juni 2012 (13) (»meddelelse om indledning af interimsundersøgelse«).
3. Undersøgelsen
3.1. Udløbsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode og betragtet periode i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(15)
Undersøgelsen vedrørende dumping og skade i forbindelse med udløbsundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»udløbsundersøgelsesperioden« eller »UUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UUP (»den betragtede periode«).
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen og stikprøveudtagning
(16)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importører og brugere i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(17)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og EU-producenter fremgik det af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(18)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev de kinesiske eksporterende producenter bedt om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge de oplysninger, der fremgik af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse. Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og formidlede Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Det blev derfor ikke fundet nødvendigt at anvende stikprøver.
(19)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede i den parallelle delvise interimsundersøgelse og anmodede om, at de data, der blev verificeret og indsamlet som led i interimsundersøgelsen, også anvendtes i forbindelse med udløbsundersøgelsen, jf. betragtning 31.
(20)
Kommissionen angav i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af 3 virksomheder ud af de ca. 20-30 EU-producenter, som inden indledningen af undersøgelsen var kendte producenter af samme vare. De tre virksomheder i stikprøven blev udtaget på grundlag af deres salgs- og produktionsmængde af samme vare i 2011 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven tegnede sig for over 40 % af den samlede anslåede EU-produktions- og -salgsmængde i UUP og blev derfor fundet repræsentativ. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den foreslåede stikprøve.
(21)
Ingen ikke forretningsmæssigt relaterede importører i Unionen gav sig til kende og samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser.
(23)
Der blev sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterende producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen. Kun en af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaet.
(24)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de tre EU-producenter i stikprøven. Desuden indsendte fire samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(25)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
-
Kina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
EU-producenter
-
Colombo New Scal SpA, Italien
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polen
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Det Forenede Kongerige.
(26)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(27)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger.
3.2. Delvis interimsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode i forbindelse med interimsundersøgelsen
(28)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra Ukraine dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 (»interimsundersøgelsesperioden«). En fjernere undersøgelsesperiode, som den der anvendtes i udløbsundersøgelsen, ville ikke være i overensstemmelse med kravene i grundforordningens artikel 6, stk. 1. Desuden blev en lignende undersøgelsesperiode anvendt i forbindelse med en parallel tilbagebetalingsprocedure.
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen
(29)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og repræsentanterne for det pågældende eksportland om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af interimsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(30)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå dumping for ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og behovet for at opretholde foranstaltningerne.
(31)
Ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen repræsenterende den samlede import af den pågældende vare fra Ukraine. Der blev sendt et spørgeskema til virksomheden, som samarbejdede ved at besvare det. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(32)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der belv ikke modtaget bemærkninger.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(33)
Den vare, der er genstand for både udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 452/2007 og Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010, dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(34)
Som i de oprindelige undersøgelser blev det også i de nuværende undersøgelser bekræftet, at den pågældende vare og strygebrætter produceret og solgt på hjemmemarkederne i de pågældende lande, strygebrætter produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet og strygebrætter produceret og solgt på referencelandsmarkedet Ukraine har de samme fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(35)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING, SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING OG DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARKTER
1. Dumping - udløbsundersøgelse - Kina
1.1. Generelle bemærkninger
(36)
Kun en kinesisk eksporterende producent samarbejdede, jf. ovenfor, i forbindelse med undersøgelsen og tegnede sig kun for en ubetydelig del af den samlede kinesiske eksport i UUP. Konklusionerne vedrørende denne virksomhed blev derfor ikke fundet repræsentative for hele landet.
(37)
De kinesiske myndigheder og ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev derfor underrettet om, at man ville anvende grundforordningens artikel 18, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil, i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 4. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(38)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping i det følgende baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og de statistikker, Kommissionen har til rådighed og som var mest nøjagtige, nemlig de månedlige oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»14.6-databasen«). Andre statistiske kilder såsom den kinesiske eksportdatabase og Eurostats data (otte cifre) blev fundet upålidelige, da de respektive toldkoder omfattede andre varer end den pågældende vare.
1.2. Normal værdi
(a) Referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
Kommissionen foreslog i den forbindelse Ukraine som referenceland i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Ukraine var et af de lande, der anvendtes i de tidligere undersøgelser som et egnet referenceland med markedsøkonomi med henblik på at fastlægge den normale værdi for Kina. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(41)
Derudover søgte Kommissionen at indhente samarbejde fra andre potentielle referencelande såsom Malaysia, Bosnien-Hercegovina, Indien, Israel og Tyrkiet. Kun de tyrkiske myndigheder gav sig til kende og fremlagde en liste over kendte producenter, der kunne kontaktes, uden at angive, om nogen af disse producenter ville samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Samtidig indvilligede den eneste ukrainske eksporterende producent i, at virksomhedens indsendte og verificerede oplysninger i forbindelse med den parallelle interimsundersøgelse kunne anvendes i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Disse data er repræsentative for hele landet.
(42)
Ud fra ovenstående kendsgerninger og kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det konkluderet, at Ukraine var et egnet referenceland.
(b) Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(43)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, men samarbejdede i forbindelse med den parallelle delvise interimsundersøgelse og stillede de data, der blev indsamlet og verificeret som led i den delvise interimsundersøgelse, til rådighed for udløbsundersøgelsen.
(44)
I betragtning af det væsentlige overlap mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og i betragtning af, at den pågældende ukrainske eksportør tegnede sig for 100 % af eksporten fra Ukraine til Unionen, blev den normale værdi derfor fastlagt på grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet og verificeret som led i den parallelle delvise interimsundersøgelse, jf. betragtning 77-83.
1.3. Eksportpris
(45)
Eksportprisen for ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev således fastlagt på grundlag af de importstatistikker, Kommissionen havde til rådighed (dvs. 14.6-databasen) beregnet som et vejet gennemsnit.
(46)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev eksportpriserne baseret på prisen for de importerede varer ved første videresalg til uafhængige kunder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
1.4. Sammenligning
(47)
For de ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretaget på ab fabrik-grundlag. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Hvor det var nødvendigt, blev der foretaget justeringer for fragtomkostninger i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligneligheden, på grundlag af de data, der blev indsamlet fra den samarbejdsvillige eksporterende producent.
(48)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev sammenligningen foretaget mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejende gennemsnitlige eksportpris, som blev fastlagt på grundlag af de indsendte og verificerede data sammenlignet på ab fabrik-grundlag pr. varetype og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev, hvor det var nødvendigt, foretaget justeringer på op til 5,9 % for fragtomkostninger i de tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede sammenligneligheden.
1.5. Dumpingmargen
(49)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne vejledende sammenligning, at der forekom dumping. Da importen fra denne virksomhed kun udgjorde en marginal del af den samlede importmængde fra Kina, betragtes konklusionerne for denne virksomhed ikke som repræsentative for hele Kina.
(50)
For de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev dumpingmargenen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen. På grund af det manglende samarbejde var det ikke muligt at foretage en sammenligning pr. varetype. Sammenligningen måtte derfor baseres på statistiske data, jf. betragtning 44 og 45. Sammenligningen viste en vejledende dumpingmargen på 11,5 %.
1.6. Sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(51)
På grund af det begrænsede samarbejde kunne der ikke indhentes oplysninger om det kinesiske hjemmemarked i forbindelse med undersøgelsen. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportør blev udelukkende oprettet for at producere til EU-markedet og havde ingen oplysninger om situationen på hjemmemarkedet.
(52)
Konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte hovedsagelig baseres på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og oplysninger, som blev verificeret og offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission (»den amerikanske udløbsundersøgelse«) (14) gennemførte i juni 2010, og som Kommissionen fandt relevante med henblik på denne undersøgelse.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(53)
Til trods for de gældende foranstaltninger og et fald i importen fra Kina i den betragtede periode, jf. betragtning 106, havde denne import fortsat en væsentlig markedsandel på EU-markedet på ca. 15-20 % i UUP og underbød EU-priserne med næsten 20 % i samme periode, jf. betragtning 109.
(54)
I betragtning af den væsentlige markedsandel og det vedvarende betydelige underbud i UUP kan det med rimelighed forventes, at den omfattende import fra Kina fortsat vil bevirke et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(b) Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(55)
De oplysninger, der fremkom i forbindelse med den amerikanske udløbsundersøgelse, viser en betydelig kapacitet i Kina, som udgør ca. 80 % af EU-forbruget (2009). Kommissionen var ikke i besiddelse af nyere oplysninger, der kunne modsige de oplysninger, som de amerikanske myndigheder havde indsamlet. På grund af det manglende samarbejde kunne den uudnyttede kapacitet ikke fastslås nøjagtigt.
(56)
Ud fra oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse var der stadig et stort antal producenter i Kina. Der var således ingen indikation af, at produktionskapaciteten skulle være faldende i Kina.
(57)
Ud fra de oplysninger, som Kommissionen indhentede fra den amerikanske udløbsundersøgelse, som blev bekræftet af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse vedrørende den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, kan ekstra kapacitet desuden nemt installeres for at imødekomme en stigning i efterspørgslen, idet produktionen hovedsagelig er baseret på arbejdskraft. Undersøgelsen viste desuden, at producenter, der også fremstiller andre varer end den pågældende vare, var i stand til uhindret at skifte mellem produktionen af andre varer og produktionen af den pågældende vare afhængigt af efterspørgslen. Hvis antidumpingtolden ophæves, vil de kinesiske producenter sandsynligvis forholdsvis hurtigt være i stand til at øge deres produktion af strygebrætter uden omfattende investeringer.
(58)
På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(c) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(59)
På grund af det manglende samarbejde og da der ikke forelå pålidelige data, kunne der ikke foretages en prissammenligning mellem importen til Unionen og til eksportmarkeder i andre tredjelande og de kinesiske hjemmemarkedspriser. På grundlag af de foreliggende oplysninger viste den vejledende sammenligning, at priserne på importen fra Kina markant underbød de gennemsnitlige EU-priser, jf. betragtning 109. EU-markedet er således attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter på grund af prisniveauet.
(60)
På grundlag af konklusionerne i den amerikanske udløbsundersøgelse, som ikke blev modsagt af andre oplysninger, kan det konkluderes, at Unionen på nuværende tidspunkt er det største eksportmarked for de kinesiske producenter. Det næststørste eksportmarked, USA, er lukket for de kinesiske eksporterende producenter på grund af en høj antidumpingtold, som netop er blevet forlænget indtil 2015.
(61)
Importen fra Kina har en forholdsvis stabil og væsentlig markedsandel til trods for de gældende foranstaltninger, hvilket viser, at Unionen fortsat er et attraktivt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Den manglende adgang til det amerikanske marked, det næststørste eksportmarked, viser, at tredjelandsmarkedernes absorptionskapacitet er begrænset. EU-markedet vil derfor sandsynligvis blive målet for de kinesiske eksporterende producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina ophæves.
(d) Tidligere adfærd
(62)
Oplysningerne fra den amerikanske udløbsundersøgelse viser, at de kinesiske producenter i høj grad er eksportorienterede. Dette bekræftes til dels af konklusionerne fra den nuværende udløbsundersøgelse, hvor den eneste eksporterende producent ikke var aktiv på det kinesiske hjemmemarked, men udelukkende eksporterede.
(63)
De amerikanske myndigheders forlængelse af antidumpingforanstaltningerne som følge af den amerikanske udløbsundersøgelse er et tegn på, at de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis på andre markeder vil gentages på EU-markedet, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
(64)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan også betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Since Hardware, en af de største kinesiske eksporterende producenter, øgede sin markedsandel på EU-markedet med ca. 64 % udtrykt i mængde, med en konstateret dumping på ca. 52 % og et underbud af EU-erhvervsgrenens priser på 16 % (15). I betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft og den overskydende kapacitet i Kina antyder den tidligere adfærd, at der sandsynligvis igen vil forekomme dumpingimport i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne ophæves.
1.7. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(65)
I betragtning af ovenstående og den omfattende uudnyttede kapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængde og dirigere dem til eksport, den omfattende dumping og underbud i forbindelse med denne eksport og EU-markedets tiltrækningskraft på denne eksport kan det konkluderes, at det med rimelighed kan forventes, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport på dumpingniveau af strygebrætter fra Kina til Unionen.
2. Dumping - udløbsundersøgelse - Ukraine
2.1. Generelle bemærkninger
(66)
For så vidt angår Ukraine, samarbejdede den eneste kendte ukrainske eksporterende producent ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, og derfor måtte de foreliggende faktiske oplysninger anvendes. På grund af overlappet mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og da den ukrainske eksporterende producent tegnede sig for 100 % af importen fra Ukraine, blev de data, der blev indsamlet og verificeret som led i interimsundersøgelsen, anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med den parallelle udløbsundersøgelse, efter aftale med producenten.
2.2. Konklusioner
(67)
Konklusionerne i interimsundersøgelsen i afsnit 6 blev anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
2.3. Dumpingmargen
(68)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
2.4. Sandsynligheden for fornyet dumping
(69)
Hvad angår sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft, den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine
(70)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 %. Den tilsvarende markedsandel steg en anelse fra 8 % i 2008 til 10 % i udløbsundersøgelsesperioden.
(71)
I den betragtede periode fulgte importpriserne de samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Samlet set steg importpriserne fra 2008 til udløbsundersøgelsesperioden med 14 %.
(b) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(72)
I den betragtede periode var Ukraines priser ved eksport til tredjelande stort set alle lavere end priserne på EU-markedet. Prisforskellen var på over 10 % af eksportprisniveauet i udløbsundersøgelsesperioden.
(73)
De ukrainske eksportpriser til tredjelandsmarkeder lå generelt under de ukrainske eksportpriser til Unionen, hvilket underbygger konklusionen om, at EU-markedet er attraktivt, da det kan skabe en højere fortjeneste.
(c) Den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport
(74)
I udløbsundersøgelsesperioden var kun en lille del af Ukraines samlede produktionskapacitet til rådighed for eksport.
(75)
I henhold til de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, var der ikke planlagt en yderligere stigning i den ukrainske kapacitet. Det er derfor ikke sandsynligt, at eksporten til Unionen vil stige, hvis foranstaltningerne ophæves.
(d) Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping - Ukraine
(76)
Ud fra ovenstående og især konklusionerne om den forventede udvikling i kapaciteten konkluderes det, at der ikke er sandsynlighed for, at den ukrainske eksporterende producent vil genoptage eksporten i skadevoldende mængder til dumpingpriser til EU-markedet på kort til mellemlang sigt, hvis foranstaltningerne ophæves.
3. Dumping - interimsundersøgelse - Ukraine
3.1. Normal værdi
(77)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det undersøgt, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i interimsundersøgelsesperioden, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde 5 % eller derover af salgsmængden ved eksport af den pågældende vare til Unionen. På dette grundlag blev den samarbejdsvillige ukrainske producents hjemmesalg betragtet som generelt repræsentativt.
(78)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(79)
For hver varetype, som den eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være identisk eller direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i interimsundersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(80)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved for hver varetype at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(81)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris på den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i interimsundersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.
(82)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i interimsundersøgelsesperioden.
(83)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Den normale værdi blev beregnet ved at lægge de vejede gennemsnitlige salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A), som påløb i normal handel, og den vejede gennemsnitlige fortjeneste for de varetyper, der var fortjenstgivende, til den ukrainske producents produktionsomkostninger i udløbsundersøgelsesperioden.
3.2. Eksportpris
(84)
Da den ukrainske eksporterende producents eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(85)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev justeret for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballerings-, kredit- og bankomkostninger samt provisioner i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligningen.
3.4. Dumpingmargen
(86)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
4. De ændrede omstændigheders varige karakter - Ukraine
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
4.1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(88)
Den ukrainske producent har omstruktureret sin salgsorganisation, således at alt eksportsalg af den pågældende vare til Unionen siden december 2010 er foregået direkte til den uafhængige kunde uden at involvere forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder. Beregningen af eksportprisen blev derfor justeret for at tage højde for disse nye omstændigheder.
(89)
Disse ændringer anses for at være af varig karakter, da de opgaver, der tidligere blev udført af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, nu er overført til den ukrainske producent for en periode på ca. et år. Intet tydede på en mulig kommende ændring i salgsstrukturen. Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(90)
Samme vare fremstilles af ca. 20-30 kendte producenter i Unionen. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(91)
EU-erhvervsgrenens årlige produktion blev anslået på grundlag af konklusionerne i undersøgelsen, jf. betragtning 1, vedrørende importen af strygebrætter fra Since Hardware (Guangzhou) Co., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, og på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte. EU-erhvervsgrenens årlige produktion af strygebrætter kan anslås til over 5 mio. strygebrætter i 2009, hvilket fremgår af betragtning 65 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 om indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for førnævnte eksporterende producent. Da der ikke forelå andre oplysninger, blev det således fundet rimeligt at antage, at den årlige EU-produktion udgjorde 5 mio. strygebrætter ved begyndelsen af den betragtede periode i den nuværende udløbsundersøgelse (2008). Udviklingen i produktionsmængden i den betragtede periode blev fastslået på grundlag af tendensen i de samarbejdsvillige EU-producenters produktionsmængde. EU-produktionsmængden udgjorde således ca. 5,2 mio. strygebrætter i UUP.
(92)
Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 20, og de tegnede sig for over 40 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Producenterne i stikprøven besvarede spørgeskemaet.
(93)
Desuden indsendte fire andre EU-producenter grundlæggende oplysninger om deres produktion og salg.
(94)
Det konstateredes, at disse syv EU-producenter tegnede sig for mere end 55 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
(95)
EU-markedet for strygebrætter er kendetegnet ved overvejende små og mellemstore producenter beliggende i flere medlemsstater, f.eks. Tyskland, Italien, Nederlandene, Polen, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
(96)
Da der kun findes en eksporterende producent i Ukraine, præsenteres EU-forbruget og en række makroøkonomiske indikatorer ved hjælp af indekstal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
1. EU-forbruget
(97)
EU-forbruget blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, jf. betragtning 100, og importmængden uddraget fra 14.6-databasen.
(98)
Hvad angår importmængden fra Kina, kunne oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør ikke anvendes til at ekstrapolere den samlede importmængde fra Kina, da disse oplysninger kun repræsenterede en meget lille del af den samlede import fra Kina. Den samlede mængde måtte derfor fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Da de relevante KN-koder i Eurostat omfatter flere varer end den pågældende vare, blev Eurostat ikke fundet egnet til at fastslå importmængden fra Kina. På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter og manglende samarbejde blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører var den eneste pålidelige statistiske kilde til at fastslå importmængden oplysningerne i 14.6-databasen. Da importmængderne i 14.6-databasen dog kun anføres i kg, måtte oplysningerne konverteres til stykker (enheder) ved hjælp af en omregningssats for importen fra Ukraine i den parallelle interimsundersøgelse. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da importen fra den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed ikke blev fundet repræsentativ og da Ukraine, jf. betragtning 36, også blev anvendt som referenceland til fastlæggelse af den normale værdi for Kina, og derfor blev oplysningerne fundet repræsentative med henblik på fastlæggelsen af omfanget af importen fra Kina.
(99)
Hvad angår importen fra Ukraine, anvendtes de verificerede data i spørgeskemabesvarelsen fra den parallelle interimsundersøgelse. Selv om interimsundersøgelsesperioden dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 og derfor ikke omfattede det første kvartal af udløbsundersøgelsesperioden, blev det besluttet, at oplysningerne alligevel er egnede til at fastsætte importmængderne. Disse oplysninger var nemlig blevet verificeret og fundet fyldestgørende og repræsentative med henblik på fastsættelsen af importmængderne fra Ukraine i udløbsundersøgelsesperioden.
(100)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet blev anslået ved at ekstrapolere forholdet mellem den samlede produktionsmængde og de syv samarbejdsvillige EU-producenters samlede salgsmængde til EU-erhvervsgrenens samlede anslåede produktionsmængde for hvert år i den betragtede periode.
(101)
På dette grundlag faldt EU-forbruget mellem 2008 og UUP med 11 %. Mere bestemt faldt efterspørgslen med 7 procentpoint mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 9 procentpoint mellem 2009 og 2010. I UUP udgjorde EU-forbruget 9-10 mio. stykker, hvilket var et fald på 13 procentpoint i forhold til året før.
Tabel 1
Mængde
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Forbrug
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Indeks
100
93
102
89
Kilde: 14.6-databasen, spørgeskemabesvarelser
2. Import fra de pågældende lande
(102)
I den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007, blev importen med oprindelse i Kina og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
(103)
Det blev i den forbindelse konstateret, at dumpingmargenen for importen fra Kina lå over bagatelgrænsen (11,5 %), jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Hvad angår importen fra Ukraine, blev der ikke konstateret dumping i UUP eller sandsynlighed for fornyet dumping. På dette grundlag bør importen fra Ukraine dekumuleres med importen fra Kina, da kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, ikke er opfyldt.
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel
(104)
Som følge af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 98, blev den samlede importmængde fra Kina fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen i henhold til grundforordningens artikel 18.
(105)
På dette grundlag faldt importen af den pågældende vare fra Kina i absolutte tal fra 4-4,5 mio. enheder i 2008 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, hvilket udgjorde et fald på 59 % i den betragtede periode. Dette fald var mest udtalt mellem 2010 og UUP, hvor importen fra Kina faldt fra 3-3,5 mio. i 2010 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, altså med 36 procentpoint. Faldet kom samtidig med genindførelsen af antidumpingtolden på importen fra Since Hardware i december 2010, jf. betragtning 64.
(106)
Mens markedsandelen for importen fra Kina faldt med 22 procentpoint i den betragtede periode, var markedsandelen markant i UUP, nemlig 15-20 %.
Tabel 2
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Kina pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indeks
100
73
76
40
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Kilde: 14.6-databasen
3.2. Priser og prisunderbud
(107)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte den gennemsnitlige importpris for importen fra Kina fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen. Oplysningerne i databasen blev omregnet til priser/stk. i henhold til ovennævnte metode, jf. betragtning 104. Ud fra denne metode steg importpriserne fra 7,0 EUR/stk. i 2008 til 8,2 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
Tabel 3
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Kina
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Kilde: 14.6-databasen
(108)
For at fastlægge prisunderbuddet i UUP blev de stikprøveudvalgte EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-priser (dvs. uden fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter), sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 107, på cif-basis, med de relevante justeringer for told.
(109)
Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med tæt på 20 %, udtrykt i procent af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UUP.
4. Importen fra Ukraine
(110)
Som det fremgår af betragtning 99 blev importmængden og -priserne fra Ukraine fastlagt på grundlag af den ukrainske eksporterende producents verificerede spørgeskemabesvarelse i forbindelse med den igangværende parallelle interimsundersøgelse.
(111)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra Ukraine i den betragtede periode udtrykt i mængde og markedsandel.
Tabel 4
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Ukraine pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeks
100
104
128
124
Markedsandel for importen fra Ukraine underlagt foranstaltninger
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(112)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 % mellem 2008 og 2011. Ukraine var i stand til at øge importen navnlig på grund af den høje antidumpingtold, der blev indført over for importen af strygebrætter fra Kina. Desuden bidrog ændringen af antidumpingtolden for Ukraine i juli 2010 fra 9,9 % til 7,7 % til denne udvikling og betød, at den ukrainske import blev mere konkurrencedygtig på EU-markedet.
(113)
Følgende tabel viser udviklingen i den gennemsnitlige importpris, cif-prisen, Unionens grænse, for importen fra Ukraine, der er pålagt foranstaltninger.
Tabel 5
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Ukraine
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indeks
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(114)
Som det fremgår af tabel 5, steg den gennemsnitlige importpris med 10-15 % i den betragtede periode og var næsten på niveau med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
5. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(115)
Importmængderne fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, blev fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen, som blev omregnet til stykker efter samme metode, som blev anvendt ved fastlæggelsen af importmængderne fra Kina, jf. betragtning 98. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da de relevante KN-koder i Eurostat også omfatter andre varer end den pågældende vare og derfor ikke blev fundet egnede til at fastlægge importmængderne fra andre tredjelande.
(116)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 6
Importmængder fra andre tredjelande (1 000 stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Tyrkiet
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeks
100
160-170
215-225
225-235
Andre tredjelande
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeks
100
130-140
190-200
150-160
Alle andre lande, i alt
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeks
100
140-150
200-210
180-190
Markedsandel for importen fra alle andre tredjelande
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR pr. stk.)
7,7
8,1
8,2
9,0
Kilde: 14.6-databasen
(117)
Importmængden fra andre tredjelande steg samlet set i den betragtede periode. Den steg og mere end fordobledes mellem 2008 og 2010, mens den faldt igen mellem 2010 og UUP. På dette grundlag steg mængden af import fra andre tredjelande betydeligt i den betragtede periode og var på 1,5-1,9 mio. stykker i UUP, hvilket svarer til en markedsandel på 15-20 % i UUP. Hovedparten af denne import kom fra Tyrkiet, hvorfra importen steg fra 0,3-0,5 mio. stykker i 2008 til 0,8-1,0 mio. stykker i UUP.
(118)
Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, steg fra 7,7 EUR/stk. i 2008 til 9,0 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(119)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(120)
Der blev, jf. betragtning 20, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(121)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev evalueret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de producenter, der gav sig til kende.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagre, arbejdskraftomkostninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for de tre EU-producenter i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
6.1. Makroøkonomiske indikatorer
(a) Produktion
(122)
Den samlede EU-produktion blev anslået som angivet i betragtning 91. På dette grundlag steg EU-produktionen med 4 % mellem 2008 og UUP. Mere specifikt faldt den med 2 % mellem 2008 og 2009, men steg med 6 procentpoint mellem 2009 og UUP til ca. 5,2 mio. enheder.
Tabel 7
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktion
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(123)
Produktionskapaciteten blev anslået ved hjælp af forholdet mellem den samlede produktionsmængde og den samlede kapacitet hos de syv samarbejdsvillige EU-producenter for hvert år i den betragtede periode og EU-erhvervsgrenens samlede produktion, jf. betragtning 122.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 17 % i løbet af den betragtede periode. Denne stigning er dog kun relateret til en af EU-producenterne, mens kapaciteten hos de andre samarbejdsvillige EU-producenter var stabil i den betragtede periode. Resultaterne af undersøgelsen viser, at nogle af de ikke samarbejdsvillige EU-producenter kan have lukket deres produktionsanlæg, hvilket vil reducere den samlede EU-produktionskapacitet i den betragtede periode, hvilket ikke fremgår af tabel 8. Undersøgelsen viste også, at EU-erhvervsgrenen fremstillede andre varer end den pågældende vare (tørreapparater) til dels på de samme produktionsanlæg. Undersøgelsen viste desuden, at EU-producenterne uhindret kan skifte mellem produktionen af den pågældende vare og produktionen af andre varer. Det var derfor ikke muligt at fastlægge produktionskapaciteten for den pågældende vare med nøjagtighed.
(125)
Kapacitetsudnyttelsen, som i 2008 var på 66 %, faldt let i løbet af UUP til 58 %. Den samlede produktionskapacitet i Unionen kunne, jf. foregående betragtning, ikke fastslås med nøjagtighed. Da kapacitetsudnyttelsen beregnes på grundlag af den samlede kapacitet, kan denne heller ikke betragtes som en relevant skadesindikator i denne undersøgelse.
Tabel 8
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktionskapacitet
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Kapacitetsudnyttelse
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Salgsmængde
(126)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde blev fastslået som angivet i betragtning 100. EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg således med 10 % mellem 2008 og UUP. Denne stigning var især udtalt mellem 2010 og UUP, hvor salgsmængderne steg med 7 procentpoint. Dette faldt sammen med et fald i importen fra Kina efter indførelsen af antidumpingtolden over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 9
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indeks
100
99
103
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Markedsandel
(127)
I den betragtede periode genvandt EU-erhvervsgrenen noget af sin markedsandel, som steg fra 40-45 % i 2008 til 50-55 % i UUP, altså en stigning på 24 %. Denne stigning skyldtes hovedsagelig faldet i forbruget og i mængden af import fra Kina og den tilsvarende stigning i EU-erhvervsgrenens salgsmængder.
Tabel 10
2008
2009
2010
UUP (2011)
EU-producenternes markedsandel
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indeks
100
107
101
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og 14.6-databasen
(e) Vækst
(128)
EU-forbruget faldt mellem 2008 og UUP. Sideløbende steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 10 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med 24 %. EU-erhvervsgrenens produktion steg ligeledes med 4 %, investeringerne mere end fordobledes, jf. betragtning 141, og beskæftigelsen steg med 10 %, jf. betragtning 129, i samme periode. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen oplevede en vis vækst i den betragtede periode.
(f) Beskæftigelse
(129)
Beskæftigelsen og beskæftigelsestendensen for hele EU-erhvervsgrenen blev anslået ved at ekstrapolere de foreliggende oplysninger vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenter. I tråd med stigningen i salget viser EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau en stigning på 10 % mellem 2008 og UUP.
Tabel 11
2008
2009
2010
UUP (2011)
Beskæftigelse for samme vare
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(g) Produktivitet
(130)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (stykker) pr. ansat faldt med 6 % i den betragtede periode. Dette hænger sammen med, at produktionen steg i mindre omfang end beskæftigelsen.
Tabel 12
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktivitet (1 000 stykker pr. ansat)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(h) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(131)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af og priserne for importen fra Kina ikke betragtes som ubetydelig.
(132)
Hvad angår genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping, viser ovennævnte indikatorer en vis forbedring, men der er dog samtidig belæg for, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en udsat og sårbar situation.
6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
(a) Priser og andre faktorer, der påvirker priserne
(133)
De stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig som vist i tabel 13. De gennemsnitlige priser var forholdsvis stabile i den betragtede periode, dog med en let stigning i UUP. Som ovenfor faldt denne stigning sammen med indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 13
2008
2009
2010
UUP (2011)
Enhedspris på EU-markedet (EUR/enhed)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/enhed)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(134)
Salgspriserne fulgte pristendensen for den vigtigste råvare (dvs. stål). Salgspriserne og omkostningerne var forholdsvis stabile i den betragtede periode, selv om omkostningerne steg lidt mere end salgspriserne, hvilket havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 2008 og UUP. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at øge sine priser til bæredygtige niveauer, men var tvunget til at matche priserne på den kinesiske lavprisimport for at genvinde markedsandele i en periode med faldende forbrug.
(b) Arbejdskraftomkostninger
(135)
De gennemsnitlige lønninger var stabile i den betragtede periode, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 3 % (jf. tabel 13).
Tabel 14
EUR/ansat
2008
2009
2010
UUP (2011)
Gennemsnitsløn
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Lagerbeholdninger
(136)
Lagerbeholdningerne steg i den betragtede periode. Lagerbeholdningerne var 56 % højere i UUP end i 2008.
Tabel 15
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Slutlagre
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Rentabilitet og investeringsafkast
(137)
EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin rentabilitet en smule mellem 2008, hvor den var på nulpunktet, og 2009, hvor den steg til 2 %. Rentabiliteten faldt dog igen i 2010 og endda yderligere i UUP, hvor den var på -1,7 %. Samlet set faldt rentabiliteten med næsten 2 % i den betragtede periode. Dette skyldtes især, jf. betragtning 134, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at øge sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne, da den var tvunget til at matche de lave importpriser fra Kina for at genvinde markedsandele.
(138)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk rentabilitetsudviklingen. Det steg mellem 2008 og 2009 og faldt fra 2009 til UUP. Faldet i investeringsafkastet var mere udtalt end faldet i rentabiliteten som følge af øgede investeringer, jf. betragtning 141.
Tabel 16
2008
2009
2010
UUP (2011)
Rentabilitet
(% af nettosalget)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(e) Likviditet og evne til at rejse kapital
(139)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter og udtrykkes som en procentdel af omsætningen af samme vare, forbedredes i takt med rentabiliteten fra nulpunktet i 2008 til 5 % i 2009. Den faldt til 3 % i 2010 og var negativ i UUP.
Tabel 17
2008
2009
2010
UUP (2011)
Likviditet
(% af omsætning)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(140)
Der var ingen særlige tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde svært ved at rejse kapital.
(f) Investeringer
(141)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven mere end fordobledes mellem 2008 og NUP. De steg markant mellem 2008 og 2009. Stigningen i investeringerne kan forklares med EU-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, som omfatter investeringer i deres egen produktionsproces for at gøre den mere konkurrencedygtig. Mellem 2010 og UUP var der et fald, mens investeringsniveauet dog stadig var betydeligt højere end i 2008.
Tabel 18
2008
2009
2010
UUP (2011)
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
7. Konklusion om skade
(142)
Analysen af de makroøkonomiske indikatorer viste tegn på forbedring, navnlig med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder og markedsandele i den betragtede periode. Samtidig gik nogle af de relevante mikroøkonomiske indikatorer tilbage, f.eks. rentabiliteten og investeringsafkastet. Salgspriserne steg en anelse, men kunne ikke hæves til bæredygtige niveauer og modsvare stigningen i produktionsomkostningerne. Dette skyldtes især, at importen fra Kina havde en stor markedsandel i hele den betragtede periode, samtidig med at den foregik til meget lave priser, som EU-erhvervsgrenen måtte matche for at genvinde markedsandele.
(143)
Foranstaltningerne over for Kina har således kun delvist hjulpet EU-erhvervsgrenen til at genrejse sig efter den påførte skade.
(144)
Ud fra ovenstående analyse er EU-erhvervsgrenens situation blevet forbedret, og erhvervsgrenen påføres ikke væsentlig skade. Til trods for de tilsyneladende positive tendenser og de omfattende omstruktureringsbestræbelser er EU-erhvervsgrenen ikke desto mindre stadig skrøbelig og sårbar.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(145)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte analysen vedrørende det kinesiske hjemmemarked og eksporten fra Kina til andre tredjelande, jf. betragtning 51-52, foretages ud fra de foreliggende oplysninger, dvs. oplysninger offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission gennemførte i juni 2010 (»den amerikanske udløbsundersøgelse«).
(146)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(147)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
2. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(148)
Hvad angår importen fra Kina, var der, jf. ovenfor, sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Importmængderne af den pågældende vare fra Kina vil sandsynligvis stige i en situation uden foranstaltninger til priser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens kunder hovedsagelig er detailhandlere, dvs. store supermarkeder, der har en stærk forhandlingsposition og i stigende grad vil købe strygebrætter fra Kina, som højst sandsynligt vil komme ind på markedet til meget lave dumpingpriser. Pristrykket på EU-erhvervsgrenen vil derfor sandsynligvis forværres, og EU-erhvervsgrenen vil blive tvunget til at sænke sine priser med en deraf følgende ødelæggende virkning for rentabiliteten, som allerede var negativ i UUP.
(149)
I en sårbar og skrøbelig situation for EU-erhvervsgrenen vil de øgede mængder og prisvirkningen af dumpingimporten fra Kina føre til store økonomiske tab og tab af markedsandele.
(150)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Det skal erindres, at Since Hardware (Guangzhou) Co., som tidligere var pålagt en nultold (fra april 2007 til december 2010), markant øgede sin eksport til Unionen til væsentligt dumpede priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i den periode. Som tidligere nævnt førte en antidumpingundersøgelse vedrørende denne virksomhed til indførelsen af en endelig antidumpingtold på 35,8 %. Undersøgelsen konkluderede også, at mængden af import fra denne virksomhed i undersøgelsesperioden for nævnte undersøgelse (2009) var blevet fordoblet i forhold til importen fra samme virksomhed i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007 (2005). Undersøgelsen vedrørende Since Hardware (Guangzhou) Co. konkluderede, at EU-erhvervsgrenen som følge heraf led væsentlig skade.
(151)
Desuden viste undersøgelsen, at de kinesiske eksporterende producenter inden indledningen af denne udløbsundersøgelse allerede havde kontaktet potentielle kunder i Unionen med pristilbud, der markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser. Dette viser, at der er stor sandsynlighed for, at de kinesiske eksporterende producenter vil søge at komme ind på EU-markedet med øgede mængder ved at sænke deres nuværende prisniveau, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3. EU-markedets tiltrækningskraft, gældende foranstaltninger i andre tredjelande og overskydende kapacitet
(152)
Som nævnt i betragtning 55-57 er den kinesiske strygebrætsindustri i høj grad eksportorienteret, og selv efter indførelsen af foranstaltningerne er Unionen stadig dens største og mest attraktive marked.
(153)
Det amerikanske marked er det næststørste eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Adgangen til det amerikanske marked er dog stadig begrænset på grund af de høje antidumpingforanstaltninger, som blev forlænget indtil 2015. Dette styrker sandsynligheden for, at importen fra Kina vil blive dirigeret til EU-markedet i øgede mængder, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes.
(154)
I henhold til de oplysninger, som Kommissionen har indhentet fra den amerikanske udløbsundersøgelse, er der potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, og der kan nemt skabes yderligere overskydende kapacitet, hvis antidumpingtolden ophæves, idet produktionen af strygebrætter i Kina er arbejdskraftintensiv og en eventuel forøgelse af produktionen ikke kræver omfattende investeringer eller særlige færdigheder. På grundlag af alle de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
4. Andre faktorer
4.1. Ikke-dumpet import fra Kina
(155)
Som nævnt ovenfor blev der ikke konstateret dumping for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør i UUP, der har en individuel toldsats på 22,7 %. Da importen fra denne virksomhed dog kun udgjorde en minimal del af den samlede importmængde fra Kina, kunne den ikke betragtes som væsentlig, og det kunne ikke konstateres, at den havde bidraget til EU-erhvervsgrenens udsatte situation i UUP.
(156)
Det blev endvidere konstateret, at importen fra denne virksomhed ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser i UUP.
4.2. Importen fra Ukraine
(157)
Som nævnt ovenfor steg importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine med 24 %. Dette resulterede i en svag stigning i den tilsvarende markedsandel i den betragtede periode.
(158)
Den gennemsnitlige importpris steg dog fra 2008 til UUP med 14 % og var på samme prisniveau som EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
(159)
EU-erhvervsgrenens udsatte situation kan således ikke forklares med importen af strygebrætter fra Ukraine. Det er ligeledes heller ikke sandsynligt, at importen fra Ukraine vil bidrage til en fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4.3. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(160)
Importmængden fra andre tredjelande uden foranstaltninger steg i den betragtede periode, selv om der dog var et let fald mellem 2010 og UUP. Stigningen i importen medførte også en stigning i markedsandelen i samme periode, fra 5-10 % til 15-20 %.
(161)
Selv om prisniveauet ved import fra andre tredjelande lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, lå de dog over den gennemsnitlige importpris fra Kina som fastlagt i den nuværende undersøgelse.
(162)
Til trods for ovenstående vil importen fra Kina sandsynligvis stige betydeligt til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste nemlig, at den gennemsnitlige importpris fra Kina uden antidumpingtold underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet med ca. 20 %. Importen fra Kina kan således forventes at komme ind på EU-markedet til priser, der ligger under den gennemsnitlige pris på import fra andre tredjelande, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, hvilket allerede var tilfældet i UUP. Det blev derfor konkluderet, at importen fra tredjelandsmarkeder havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men dog ikke kan svække konklusionen om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumpingimport fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves.
4.4. Fald i forbruget
(163)
Det skal bemærkes, at det tydelige fald i forbruget mellem 2010 og UUP hovedsagelig er den statistiske virkning af faldet i importen som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co. I samme periode var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sin salgsmængde og markedsandel. Faldet i forbruget kan derfor ikke have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(164)
I forbindelse med undersøgelsen blev det fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(165)
I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters dumpingniveau, EU-markedets tiltrækningskraft, den kinesiske eksporterende producent Since Hardware (Guangzhou) Co.'s tidligere adfærd, som der blev fremlagt beviser for i den undersøgelse, der afsluttedes i december 2010, de kinesiske producenters mulighed for nemt at øge kapaciteten i tilfælde af øget efterspørgsel, de kinesiske producenters meget eksportorienterede virksomhed og deres prisstrategier, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil blive konfronteret med øget dumpingimport fra Kina, som i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Skulle dette blive tilfælde, forventes EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation med hensyn til rentabilitet ikke blot at forværres, men nogle af de seneste forbedringer i EU-erhvervsgrenens generelle resultater vil sandsynligvis tilintetgøres.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(166)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af strygebrætter med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(167)
Nærværende undersøgelse har analyseret en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Det giver således mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(168)
Det skal desuden bemærkes, at det foreslås at afslutte antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine, hvilket vil give en øget adgang for import fra tredjelande uden restriktioner til EU-markedet.
(169)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(170)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af bestræbelser på at blive mere konkurrencedygtig og de etablerede foranstaltninger. Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation i betragtning af de underbudsmargener, der blev konstateret for UUP. Det vil føre til en forværring af den allerede nu negative rentabilitet, investeringsafkastet og lagerbeholdningerne og i sidste ende føre til EU-erhvervsgrenens forsvinden.
(171)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Andre parters interesser
(172)
Ingen af de 15 kontaktede importører/forhandlere samarbejdede. Ingen af de andre potentielt interesserede parter gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen. Der foreligger ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad vil påvirke importørerne eller brugerne af den pågældende vare. På denne baggrund kan det med rimelighed antages, at de største kunder, nemlig store detailforretninger, vil være i stand til at vælte en eventuel prisstigning som følge af antidumpingtolden over på slutbrugerne uden væsentlige virkninger for forbrugernes opfattelse af produktet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(173)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at der ikke er nogen tvingende grunde, der klart viser, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(174)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes, og at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine afsluttes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger.
(175)
Det kan således konkluderes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør opretholdes, og at den gældende antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-koder 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 og 8516900051).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Fabrikant
Toldsats (%)
Taric-tillægs-kode
Folke-republikken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Alle andre virksomheder
42,3
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine afsluttes, og antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine, som indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007, ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.