KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/110
af 26. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den tidligere undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1256/2008 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77, med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina (»Kina«), Rusland, Thailand og Ukraine (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 10,1 % og 90,6 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 18. september 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en stor del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af svejsede rør.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 19. december 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelsen
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af proceduren
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Hviderusland, Kina, Rusland og Ukraine (»de pågældende lande«), ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4.2.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(8)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, Rusland og Ukraine anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Kommissionen modtog i sidste ende ingen besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra eksporterende producenter i Kina. Der blev modtaget én besvarelse fra en eksporterende producent i Ukraine. Der blev modtaget tre besvarelser fra eksporterende producenter i Rusland. Kommissionen anså det derfor ikke for nødvendigt at anvende stikprøver for eksporterende producenter.
4.2.2. Stikprøveudtagning af importører og EU-producenter
(10)
I betragtning af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da der ikke blev modtaget nogen besvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører, blev der ikke udtaget nogen stikprøve af disse.
(11)
I betragtning af det store antal EU-producenter, der var involveret i proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgs- og produktionsmængde og geografiske placering i Unionen. Stikprøven svarede til den største repræsentative produktions- og salgsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, og tegnede sig for 52 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU. Derudover var stikprøven repræsentativ, hvad angår virksomhedernes geografiske placering, da den omfattede fire forskellige medlemsstater. EU-producenterne blev hørt om den mulige stikprøve på datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Da ingen andre producenter gav sig til kende, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til stikprøven, blev stikprøven bekræftet.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade samt om Unionens interesser. I den forbindelse udsendte Kommissionen spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EU-producenter, der indgik i stikprøven. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Arcelor Mittal Karvina, Tjekkiet
-
Arcelor Mittal Krakow, Polen
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italien
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Det Forenede Kongerige
b)
Eksporterende producent i Hviderusland:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Hviderusland
c)
Forhandler forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent i Ukraine:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz
d)
Producent i Rusland:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusland
e)
Producent i referencelandet:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Sydafrika.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er svejsede rør af jern og ulegeret stål, med cirkulært tværsnit og med en udvendig diameter på 168,3 mm og derunder, undtagen rør af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, præcisionsrør og rør forsynet med fittings til anvendelse til rørledninger til gas og væsker i civile luftfartøjer, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77, med oprindelse i Hviderusland, Kina, Rusland og Ukraine.
(14)
Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare alle har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og basalt set anvendes til samme formål.
2. Samme vare
(15)
Svejsede rør fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og svejsede rør fremstillet og solgt i de pågældende lande og referencelandet blev anset for i store træk at have de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som svejsede rør fremstillet i de pågældende lande og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de fire pågældende lande.
(17)
Alle de fire lande, som er omfattet af undersøgelsen, eksporterede ubetydelige mængder af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Der er derfor ikke sandsynlighed for fortsat dumping fra nogen af de fire lande, som er omfattet af undersøgelsen. Vurderingen var begrænset til sandsynligheden for fornyet dumping baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande. Ligesom i den tidligere undersøgelse blev der set bort fra eksport til Hviderusland.
LANDE UDEN MARKEDSØKONOMI
1. Referenceland
(18)
Hviderusland og Kina anses ikke for at være lande med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). I den tidligere undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Det fremgik af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende USA som referenceland i denne udløbsundersøgelse som foreslået af ansøgeren.
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger fra Mogilev og de hviderussiske myndigheder. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter i Kina.
(20)
De hviderussiske parter fremførte, at USA ikke var et passende valg på grund af en påstået forbindelse mellem den eneste samarbejdende amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen.
(21)
De hviderussiske parter foreslog at anvende Rusland som referenceland, da den russiske stålindustri angiveligt skulle ligne den hviderussiske stålindustri på grund af deres fælles bånd til det tidligere Sovjetunionen.
(22)
I undersøgelsen blev det imidlertid fastslået, at naturgassens værdi ikke var ordentligt afspejlet i den eneste samarbejdende russiske producents produktionsomkostninger (se betragtning 69). Den pågældende russiske producent samarbejdede heller ikke i tilstrækkelig grad (se betragtning 61). Rusland blev derfor ikke anset for et passende valg.
(23)
Kommissionen udpegede også andre tredjelande med eksport af den pågældende vare til Unionen. Kommissionen kontaktede producenter i 14 kendte stålproducerende lande. Blandt disse lande kan nævnes Bosnien-Hercegovina, Brasilien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien, Sydafrika, Sydkorea og Taiwan.
(24)
Kommissionen så i sidste ende ingen tegn på samarbejdsvilje fra de amerikanske producenters side. Kommissionen modtog dog fuldstændige besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra producenter i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Sydafrika. Kommissionen fandt, at Sydafrika ville være det mest passende valg på grund af den sydafrikanske producents betragtelige salg på hjemmemarkedet.
HVIDERUSLAND
1. Indledende bemærkning
(25)
Den største kendte producent i Hviderusland, OJSC Mogilev Metallurgical Works (»Mogilev«), samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Mogilev eksporterede dog ikke den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Oplysningerne om de sandsynlige priser ved eksport til Unionen var derfor baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande som angivet i betragtning 27.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(26)
Den normale værdi for Hviderusland blev fastsat pr. varetype for den samme vare på grundlag af priserne på hjemmemarkedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i normal handel i Sydafrika (referencelandet). I de tilfælde, hvor der ikke var noget salg af en varetype af den samme vare i normal handel, eller hvor en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Sydafrika, beregnede Kommissionen den normale værdi ved at tilføje salgs-, general- og administrationsomkostninger samt fortjeneste til produktionsomkostningerne for den samme vare.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(27)
Mogilev eksporterede ikke den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Den sandsynlige eksportpris blev derfor fastsat på grundlag af priserne ved salg til andre tredjelande.
2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(29)
Der blev taget hensyn til forskelle i transportomkostninger, rabatter, afslag og handelsled, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(30)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 28,4 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(31)
Mogilevs produktionslinjer blev anvendt til produktion af både svejsede rør og hule profiler (kun et mindre produktionstrin adskiller produktionen af de to varer). Mogilev fremstillede betydelige mængder af hule profiler og eksporterede dem bl.a. til Unionen, da der ikke er antidumpingtold på disse varer. Derudover fremstillede Mogilev svejsede rør med en diameter på over 168,3 mm (»store rør«), som ikke er underlagt antidumpingtold i Unionen.
(32)
På grundlag af det aktuelle varesortiment blev Mogilevs uudnyttede kapacitet beregnet til at være ca. 20 000 ton eller ca. 5 % af EU-forbruget.
(33)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således risiko for, at Mogilev vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(34)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at dens faktiske uudnyttede kapacitet er væsentlig lavere på grund af en flaskehals i den hydrauliske prøvning. Hydraulisk prøvning udgør dog kun et mindre trin i den overordnede produktion af den pågældende vare, og en sådan flaskehals kan derfor forholdsvis let fjernes. Argumentet om, at produktionsanlæggets uudnyttede kapacitet beror på flaskehalsen inden for udstyr til hydraulisk prøvning, kan derfor ikke godtages.
3.2. Omlægning af produktionen fra andre varer, som fremstilles på samme faciliteter
(35)
Som angivet i betragtning 31 er det i øjeblikket mere lukrativt for Mogilev at fremstille hule profiler, da disse ikke er underlagt antidumpingtold, mens svejsede rør er underlagt antidumpingtold i Unionen. I den nuværende undersøgelsesperiode var produktionen i høj grad koncentreret om varer, der ikke er underlagt antidumpingtold i Unionen, og som tegnede sig for størstedelen af de fremstillede varer. Uden foranstaltninger over for svejsede rør kan det forventes, at Mogilev vil fremstille et mere afbalanceret varesortiment og omlægge kapaciteten fra varer, som i øjeblikket ikke er underlagt foranstaltninger, til svejsede rør.
(36)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at Mogilev i det mindste delvis vil omlægge produktionen fra varer, som i øjeblikket ikke er underlagt antidumpingtold, til svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(37)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at den ikke umiddelbart havde til hensigt at omlægge varesortimentet fra hule profiler til svejsede rør, da virksomheden i flere år havde solgt langt flere hule profiler end svejsede rør, og der ikke ville være nogen grund til at ændre denne praksis.
(38)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU er Mogilevs største marked for hule profiler, og at Mogilev i øjeblikket ikke sælger svejsede rør på EU-markedet. Mogilev har ikke fremlagt beviser for, at andelen af salget af de forskellige varer til EU ikke vil ændre sig, hvis foranstaltningerne ophæves. Derfor fastholdes den konklusion, at Mogilev sandsynligvis vil fremstille et mere afbalanceret varesortiment og i det mindste delvis omlægge produktionen fra hule profiler til svejsede rør til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
Som nævnt i betragtning 27 var der ingen eksport af den pågældende vare fra Hviderusland til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Sandsynligheden for, at der skal opstå omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, vil således skulle baseres på følgende:
-
gældende priser ved salg til andre eksportmarkeder
-
gældende priser på EU-markedet, både EU-erhvervsgrenens og andre importkilders priser, og
-
Mogilevs salgsadfærd, når det gælder varer, som ikke er underlagt antidumpingtold.
(40)
Hvis man sammenligner Mogilevs gennemsnitspriser ved salg til andre lande med priserne på EU-markedet, kan der konstateres et betydeligt underbudsniveau. Sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ligger underbudsniveauet på mellem 30-50 %. Mogilevs priser ligger også lavere end andre kilder til import til EU-markedet som f.eks. Indien og Tyrkiet.
(41)
EU-markedets sandsynlige tiltrækningskraft forstærkes også af det faktum, at Mogilev allerede har salgskanaler, som i øjeblikket anvendes til at sælge andre varer, men som også kunne anvendes til at sælge den pågældende vare, hvis foranstaltningerne ophæves.
(42)
I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at der vil være en betydelig risiko for, at eksporten omdirigeres til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ophæves, eftersom EU-markedet er mere attraktivt set i forhold til priserne.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Mogilev, at den betydelige stigning i dens salg af svejsede rør på hjemmemarkedet og det russiske marked i den betragtede periode ikke var blevet ordentligt undersøgt. Det skal i den forbindelse bemærkes, at stigningen i salgsmængderne på disse markeder er blevet bekræftet i forbindelse med undersøgelsen. I de bemærkninger, som Mogilev fremsatte efter fremlæggelsen af oplysninger, bekræftede den endvidere, at svejsede rør sælges til priser, der er lavere end de gældende markedspriser på EU-markedet. Det faktum, at salget af disse varer på både hjemmemarkedet og det russiske marked har været stadig stigende, hverken reducerer eller fjerner derfor risikoen for, at salget omdirigeres til EU-markedet på grund af de mere attraktive EU-priser. Mogilevs påstand afvises derfor.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(44)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Hviderusland, risikoen for en omlægning af produktionen fra andre varer til den pågældende vare og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den hviderussiske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
KINA
1. Indledende bemærkninger
(45)
Som nævnt i betragtning 9 modtog Kommissionen ingen besvarelser fra Kina. På grund af manglen på samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De kinesiske myndigheder blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt i henhold til grundforordningens artikel 18 at træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(46)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet ud fra anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (fra Eurostat og kinesiske eksportoplysninger) og Metal Bulletin.
(47)
Det manglende samarbejde havde indflydelse på sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. Det blev i medfør af grundforordningens artikel 18 anset for hensigtsmæssigt at fastsætte både den normale værdi og eksportprisen på et globalt grundlag, nemlig på basis af gennemsnitsværdier.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(48)
Den normale værdi for Kina blev fastsat på grundlag af gennemsnitsprisen på hjemmemarkedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i normal handel i Sydafrika (referencelandet).
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(49)
Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede, var det nødvendigt at basere eksportpriserne på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(50)
Kommissionen analyserede først statistikkerne fra Eurostat. De importerede mængder af varen fra Kina var dog ret begrænsede, og priserne blev derfor ikke anset for at være repræsentative. Den sandsynlige eksportpris blev derfor fastsat på grundlag af kinesiske handelsstatistikker over eksport til tredjelande.
2.3. Sammenligning
(51)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(52)
Der blev taget hensyn til forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, ikke-refusionsberettiget moms, eksportomkostninger samt rabatter og afslag, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(53)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 39,3 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(54)
På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske producerende eksportørers side er følgende kilder blevet anvendt:
-
oplysninger indgivet af ansøgeren
-
tilgængelige publikationer (f.eks. Metal Bulletin)
-
oplysninger indhentet i forbindelse med den tidligere undersøgelse.
(55)
Den kinesiske industri for svejsede rør er kendt som værende langt den største i verden. Af Metal Bulletin fremgik, at den årlige produktion af svejsede rør var på ca. 35 mio. ton i 2012. Ansøgeren vurderede, at den kinesiske produktionskapacitet for svejsede rør langt overstiger 45 mio. ton om året. Den samlede uudnyttede kapacitet overstiger således 10 mio. ton, hvilket er 25 gange mere end det samlede formodede forbrug af svejsede rør i EU.
(56)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at kinesiske eksporterende producenter vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
3.2. EU-markedets tiltrækningskraft
(57)
På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side er konklusionerne baseret på de foreliggende faktiske oplysninger. Risikoen for omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, er således baseret på offentligt tilgængelige kilder.
(58)
Af offentligt tilgængelige kilder som f.eks. Metal Bulletin fremgik det, at det kinesiske prisniveau ligger langt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på 848 EUR/ton og de gennemsnitlige priser ved import til Unionen fra store eksporterende lande som f.eks. Indien og Tyrkiet. Sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ligger underbudsniveauet på mellem 30-50 %. Dette viser bestemt EU-markedets tiltrækningskraft og kinesernes evne til at konkurrere på prisen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(59)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der på grund af ovennævnte betydelige prisforskel vil være en betydelig risiko for omdirigering af handelen fra tredjelande med lavere priser til det mere lukrative EU-marked, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(60)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Kina og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den kinesiske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
LANDE MED MARKEDSØKONOMI
RUSLAND
1. Indledende bemærkninger
(61)
To russiske eksporterende producenter, der tegner sig for ca. 75 % af den russiske produktion, og som indgav besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, underrettede senere Kommissionen om, at de ikke havde til hensigt at besvare spørgeskemaet for eksporterende producenter. Kun en mindre producent uden eksport til Unionen og med ubetydelig eksport til andre lande samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. På grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. De ikke samarbejdende russiske eksporterende producenter og de russiske myndigheder blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt i henhold til grundforordningens artikel 18 at træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(62)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet ud fra anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. Eurostats handelsstatistikker over import, russiske eksportstatistikker og Metal Bulletin.
(63)
Den betydelige mangel på samarbejde havde indflydelse på sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen på forskellige varetyper. Det blev i medfør af grundforordningens artikel 18 anset for hensigtsmæssigt at fastsætte både den normale værdi og eksportprisen på et globalt grundlag, nemlig på basis af gennemsnitsværdier.
(64)
Kommissionen bemærkede, at ifølge statistikkerne fra Eurostat havde der været nogen import af den pågældende vare fra Rusland. Mængderne havde dog været ret begrænsede, og priserne ved denne import blev derfor ikke anset for at være repræsentative. Oplysningerne om de sandsynlige priser ved eksport til Unionen var derfor baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande som angivet i betragtning 73.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(65)
Som nævnt i betragtning 61 blev Kommissionen på grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte den normale værdi på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen anvendte i den forbindelse de oplysninger, der var blevet indgivet af den samarbejdende russiske producent.
(66)
Den normale værdi blev fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum. Det blev først fastslået, om den samlede solgte mængde af den samme vare på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode var repræsentativ sammenlignet med det russiske eksportsalg til tredjelande. Salget på hjemmemarkedet blev fundet repræsentativt, hvis salgsmængderne af samme vare udgjorde 5 % eller mere af det russiske eksportsalg til tredjelande.
(67)
Det blev efterfølgende undersøgt, om samme vare solgtes i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for den pågældende varetype.
(68)
Med henblik på at udføre undersøgelsen vedrørende de normale handelsbetingelser blev der set nærmere på de gennemsnitlige produktionsomkostninger. Med hensyn til produktionsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det, for så vidt angår gas, undersøgt, om de gaspriser, som blev betalt af den eneste samarbejdende eksporterende producent, i tilstrækkelig grad afspejlede de omkostninger, der var forbundet med gasproduktionen og -distributionen.
(69)
Det blev konstateret, at de gaspriser på hjemmemarkedet, som de eksporterende producenter betalte, var på ca. 30 % af eksportprisen for naturgas fra Rusland. Alle foreliggende oplysninger tyder således på, at gaspriserne på det russiske hjemmemarked er reguleret og ligger langt under de markedspriser på russisk naturgas, der betales på ikke-regulerede eksportmarkeder. Da gasomkostningerne ikke i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents optegnelser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de justeres i overensstemmelse hermed. Da der ikke forelå tilstrækkeligt repræsentative, ikke-fordrejede gaspriser for det russiske hjemmemarked, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, at basere justeringen på oplysninger fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus), og justeret for lokale distributionsomkostninger. Waidhaus er knudepunktet for det russiske salg af gas til Unionen, som både er det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne. Det kan derfor anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(70)
Til undersøgelsen vedrørende de normale handelsbetingelser anvendte Kommissionen følgelig de gennemsnitlige produktionsomkostninger efter justering for gasomkostningerne.
(71)
Den normale værdi blev således fastsat som gennemsnitsprisen for det rentable salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, eftersom mængden af rentabelt salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(72)
Kommissionen blev på grund af den betydelige mangel på samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side nødt til at fastsætte eksportprisen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Oplysningerne fra den eneste samarbejdende russiske producent kunne ikke bruges, da denne producent ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen og kun eksporterede ubetydelige mængder til andre tredjelande.
(73)
Af denne grund og i betragtning af den ubetydelige eksport fra Rusland til Unionen blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af russiske eksportstatistikker, herunder statistikker over eksporten til andre tredjelande. Eksporten til andre tredjelande omfattede betydelige mængder.
(74)
Eftersom den eneste samarbejdende russiske producent udelukkende fremstillede såkaldte »sorte rør« (dvs. ikke galvaniserede rør), blev der til fastsættelsen af eksportprisen kun anvendt oplysninger om sorte rør. Ifølge de russiske eksportstatistikker vedrører langt størstedelen af den russiske eksport også sorte rør.
(75)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den eneste samarbejdende russiske producent, at dennes eksportpriser burde have været anvendt, eftersom de tegner sig for mere end 10 % af dens samlede salg. Dette salg udgør imidlertid mindre end 2 % af den samlede eksport ifølge russiske eksportstatistikker. Derfor fastholdes den konklusion, at producentens eksportpriser ikke kan anvendes på grund af den ubetydelige eksporterede mængde.
2.3. Sammenligning
(76)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(77)
Der blev taget hensyn til forskelle i transportomkostninger, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(78)
På baggrund af ovenstående blev den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, fastsat til 38,7 %.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(79)
Ansøgeren vurderede, at den uudnyttede kapacitet for den pågældende vare i Rusland overstiger det samlede forbrug på EU-markedet. Ansøgeren baserede sit skøn på oplysninger offentliggjort i Metal Expert. Ansøgeren antog endvidere, at kapacitetsudnyttelsen var på 56 %, hvilket bekræftes af oplysningerne fra den samarbejdende producent.
(80)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er der således en betydelig risiko for, at russiske eksporterende producenter vil sælge betydelige mængder af svejsede rør til EU-markedet til dumpingpriser.
(81)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede de ikke samarbejdende russiske producenter, der er nævnt i betragtning 61, at Kommissionen havde set bort fra oplysninger, som disse producenter havde fremlagt om andre markeders, herunder det russiske markeds, angivelige tiltrækningskraft og uudnyttet kapacitet i Rusland.
(82)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at oplysningerne om uudnyttet kapacitet vedrørte et bredere varesortiment med bl.a. hule profiler og rør med stor diameter. Disse oplysninger er derfor mindre relevante end de af ansøgeren fremlagte oplysninger. Hertil kommer, at selv på grundlag af en kapacitetsudnyttelsesgrad på 60-70 % som påstået af de russiske producenter ville den deraf følgende uudnyttede kapacitet tegne sig for størstedelen af forbruget på EU-markedet.
(83)
Hvad angår de oplysninger, der er blevet fremlagt af de ikke samarbejdende russiske producenter vedrørende andre markeders, herunder det russiske markeds, angivelige tiltrækningskraft, skal det for det første bemærkes, at det ikke har været muligt at kontrollere disse oplysninger på grund af manglende samarbejde. For det andet er disse oplysninger i modstrid med de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 84 og 86, og som bygger på officielle russiske eksportstatistikker, og som ikke er blevet anfægtet af de to ikke samarbejdende russiske producenter.
3.2. EU-markedets tiltrækningskraft
(84)
Ifølge russiske handelsstatistikker ligger den gennemsnitlige russiske eksportpris på 647 EUR/ton langt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på 848 EUR/ton og er på linje med de gennemsnitlige priser ved import til Unionen fra store eksporterende lande som f.eks. Indien og Tyrkiet.
(85)
Ifølge samme handelsstatistikker går 33 % af den russiske eksport til Aserbajdsjan, der er Ruslands vigtigste eksportmarked. Prisen ved salg til Aserbajdsjan er 586 EUR/ton, og denne pris ligger derfor væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspris på 848 EUR/ton og endda under priser, der opkræves af andre store eksportører til Unionen som f.eks. Indien eller Tyrkiet. Den russiske eksport til Aserbajdsjan svarer desuden til ca. 15 % af EU-forbruget. Der er derfor risiko for, at eksporten vil blive omdirigeret til EU, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er en betydelig risiko for omdirigering af handelen til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(87)
Den til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Rusland og det attraktive prisniveau på EU-markedet fører til den konklusion, at der er risiko for, at den russiske dumpingeksport af den pågældende vare til Unionen vil stige, hvis de gældende foranstaltninger får lov til at udløbe.
(88)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at der vil være tale om forskelsbehandling, hvis de gældende foranstaltninger over for Rusland opretholdes, mens de gældende foranstaltninger over for Ukraine bringes til ophør (se nedenfor), da den uudnyttede kapacitet i Rusland og Ukraine angiveligt ligger på omtrent samme niveau.
(89)
Denne påstand understøttes ikke af konklusionerne af undersøgelsen, i henhold til hvilke der er betydelig uudnyttet kapacitet i Rusland svarende til i hvert fald størstedelen af forbruget på EU-markedet. Samtidig blev det i Ukraines tilfælde fastslået, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet til eksport til alle lande er begrænset. På grund af den betydelige forskel i den uudnyttede kapacitet afvises derfor påstanden om forskelsbehandling.
UKRAINE
1. Indledende bemærkninger
(90)
Kun en enkelt eksporterende producent i Ukraine, »Interpipe Group« (»Interpipe«), samarbejdede under undersøgelsen. Interpipe tegner sig for en betydelig del af den ukrainske produktion og for næsten hele den - meget begrænsede - ukrainske eksport til Unionen. Der er mindst fire kendte ukrainske producenter, som ikke samarbejder, men ifølge handelsstatistikkerne er deres eksport til Unionen ubetydelig.
(91)
I lyset af den ubetydelige ukrainske eksport til Unionen blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af Interpipes priser ved salg til andre tredjelande som beskrevet i betragtning 17.
2. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(92)
Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den eneste samarbejdende eksporterende producent, Interpipe, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget på hjemmemarkedet er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode. På grundlag heraf var Interpipes samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.
(93)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport af Interpipe.
(94)
Kommissionen undersøgte herefter, om Interpipes salg på hjemmemarkedet for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget på hjemmemarkedet af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af denne varetype til uafhængige kunder i den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den identiske eller sammenlignelige varetype. Kommissionen fastslog, at salget på hjemmemarkedet omfattede repræsentative mængder for så vidt angik de fleste af varetyperne.
(95)
Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(96)
Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:
a)
mængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og
b)
den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.
(97)
I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i den nuværende undersøgelsesperiode.
(98)
Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, hvor:
a)
mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller
b)
den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.
(99)
Analysen af salget på hjemmemarkedet viste, at den normale værdi blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode eller et vejet gennemsnit af udelukkende fortjenstgivende salg afhængigt af varetypen.
(100)
Når der ikke var noget salg af en varetype af samme vare i normal handel, eller når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(101)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til Interpipes produktionsomkostninger for samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode:
-
Interpipes salgs-, general- og administrationsomkostninger i forbindelse med salget af samme produkt på hjemmemarkedet i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode, og
-
Interpipes fortjeneste ved salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel i den nuværende undersøgelsesperiode.
2.2. Fastsættelse af den sandsynlige eksportpris
(102)
Da der ikke havde været nogen betydelig eksport fra Ukraine til Unionen, blev den sandsynlige eksportpris fastsat på grundlag af Interpipes priser ved salg til andre tredjelande som beskrevet i betragtning 17, hvilket skete i betydelige mængder.
(103)
Interpipes samlede salg foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande. Salgsprisen blev således fastsat på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales af disse uafhængige kunder.
2.3. Sammenligning
(104)
Sammenligningen mellem den normale værdi og den sandsynlige eksportpris blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget hensyn til forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(105)
Der blev taget hensyn til forskelle i transport- og kreditomkostninger, når dette var relevant.
2.4. Sandsynlig dumping i den nuværende undersøgelsesperiode
(106)
På baggrund af ovenstående var den sandsynlige dumpingmargen som omhandlet i grundforordningens artikel 11, stk. 2, 16 %.
(107)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at Kommissionen havde fastsat niveauet for fortsat dumping til 16 % for så vidt angår Ukraine. Denne påstand er imidlertid ubegrundet, da den synes at bygge på en misforståelse. Som nævnt i betragtning 17 var eksporten af den pågældende vare fra alle lande, herunder Ukraine, til Unionen ubetydelig i den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen rimelige konklusioner kan derfor drages på grundlag af disse eksporterede mængder, og det blev i Ukraines tilfælde ikke fastslået, at der ville være sandsynlighed for fortsat dumping. Påstanden afvises derfor.
3. Udviklingen i eksporten, hvis foranstaltningerne ophæves
De eksporterende producenters produktionskapacitet
(108)
I den tidligere undersøgelse fastslog Kommissionen, at produktionskapaciteten i Ukraine oversteg 400 000 ton om året. Siden den tidligere undersøgelse er to af de kendte producenter, Lugansk Tube Plant og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, der er en af faciliteterne i Interpipe Group, imidlertid holdt op med at fremstille svejsede rør. Da der ikke har været nogen bekræftede stigninger i Ukraines produktionskapacitet siden dette tidspunkt, er den nuværende kapacitet væsentligt lavere end under den tidligere undersøgelse.
(109)
Hvad angår udnyttelsen af den i betragtning 108 nævnte kapacitet har Interpipe vist sig at udnytte kapaciteten næsten fuldt ud i den nuværende undersøgelsesperiode, når man tager højde for produktionsanlæggets tekniske begrænsninger.
(110)
Et andet vigtigt aspekt er de ukrainske produktionsanlægs geografiske beliggenhed. Disse er hovedsagelig beliggende i det østlige Ukraine og er enten direkte eller indirekte berørt af den nuværende sikkerhedssituation i denne del af landet. Det er derfor usikkert, i hvor høj grad disse virksomheder vil kunne udnytte deres produktionskapacitet fuldt ud.
(111)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at en ikke ubetydelig del af den ukrainske produktion ligger uden for det område, der er berørt af den nuværende sikkerhedssituation. Det skal imidlertid bemærkes, at også virksomheder uden for dette område indirekte er berørt af sikkerhedssituationen, f.eks. gennem manglen på råvarer. Det konkluderes derfor, at størstedelen af de ukrainske produktionsanlæg enten direkte eller indirekte er berørt af den nuværende sikkerhedssituation. Påstanden afvises derfor.
(112)
Samtidig vil bygge- og anlægssektoren som følge af den særlige situation i Ukraine efter udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode kunne forventes at absorbere ekstra kapacitet på hjemmemarkedet, efter at sikkerhedssituationen er blevet normaliseret. Den samme vare anvendes også til bygge- og anlægsarbejde, f.eks. bærende konstruktioner, indhegninger, beskyttelsesanordninger og stilladser.
(113)
På grund af den reducerede produktionskapacitet og den forventede stigning i den indenlandske efterspørgsel konkluderes det, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet ved eksport til alle lande er begrænset.
(114)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at der er betydelig uudnyttet kapacitet i Ukraine. Disse påstande blev imidlertid ikke understøttet af dokumenterede oplysninger og blev derfor afvist.
(115)
Interesserede parter anførte endvidere, at Interpipe havde meddelt, at den ville øge sin eksport betydeligt - med ca. 60 % - til EU, hvilket er i modstrid med argumentet vedrørende den begrænsede uudnyttede kapacitet, som er til rådighed til eksport i Ukraine. Dette argument kan imidlertid ikke godtages. Interpipe henviser i sin meddelelse til virksomheden i almindelighed og ikke til den pågældende vare specifikt. Selv om det havde haft relevans for den pågældende vare, ville den betydelige forøgelse på ca. 60 % kun resultere i en EU-markedsandel på ca. 0,5 %, hvilket stadig anses for ubetydelig. Dette argument er derfor ikke i modstrid med den konklusion, at den til rådighed stående uudnyttede kapacitet til eksport til alle lande er begrænset.
(116)
De samme interesserede parter hævdede, at den uudnyttede kapacitet ikke bør indgå som et element i dumpinganalysen, eftersom kapacitetsudnyttelsen ikke anses for at være en relevant skadesindikator i skadesanalysen som nævnt i betragtning 139.
(117)
Denne påstand kan ikke godtages. Disse to vurderinger tjener ikke det samme formål. I skadesanalysen vurderes det, om en lav kapacitetsudnyttelse kan betragtes som et tegn på, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, hvilket ikke nødvendigvis er tilfældet, når den resterende kapacitet kan anvendes til fremstilling af andre varer. I dumpinganalysen fokuseres der på den uudnyttede kapacitet, dvs. ledig kapacitet, som ikke anvendes til fremstilling af varer, og som derfor umiddelbart er til rådighed til fremstilling af den pågældende vare.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(118)
Den begrænsede til rådighed stående uudnyttede kapacitet i Ukraine og den begrænsede risiko for en omdirigering af dumpingeksporten fører til den konklusion, at der ikke er nogen risiko for, at den ukrainske dumpingeksport af den pågældende vare vil stige betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Det er derfor usandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine vil føre til fornyet dumping i ikke ubetydelige mængder som omhandlet i grundforordningens artikel 5, stk. 7.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(119)
Den samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdende producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre den samlede EU-produktion. Alle disse producenter udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(120)
Som forklaret i betragtning 11 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet inden for EU-erhvervsgrenen på grundlag af oplysninger fra de samarbejdende producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(121)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens egenproduktion beregnet til EU-markedet og oplysninger om importmængden til EU-markedet indhentet fra Eurostat-statistikkerne.
(122)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-forbruget med 28 %. EU-forbruget faldt med 6 % i 2011, med 8 procentpoint i 2012 og med yderligere 10 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Den faldende tendens kan delvis forklares ved en vis grad af teknisk substitution, idet der for vandrørs vedkommende er en tendens til at erstatte stålrør med alternative varer som f.eks. kobber, plastik eller rustfrit stål.
2010
2011
2012
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at EU-forbruget var sat alt for lavt. Disse parter har imidlertid ikke fremlagt nogen pålidelige beviser til støtte for denne påstand, som derfor ikke kan godtages.
2. Import fra Hviderusland, Kina og Rusland
(124)
Eftersom det i forbindelse med undersøgelsen blev fastslået, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine (se betragtning 17 og 118), er den beskedne import fra dette land i det følgende ikke blevet analyseret sammen med importen fra de øvrige berørte lande.
(125)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra Hviderusland, Kina og Rusland blev den individuelle situation for hvert af de tre lande undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(126)
Med hensyn til mængderne og dumpingmargenerne og i betragtning af den ubetydelige import i den nuværende undersøgelsesperiode gennemførte Kommissionen en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder og dumpingmargener for hvert land, hvis foranstaltningerne ophæves. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil mængderne sandsynligvis stige til niveauer over niveauerne i den nuværende undersøgelsesperiode og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen (se betragtning 33, 56 og 80). Kommissionen fastslog på tilsvarende vis, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil de sandsynlige dumpingmargener være betydelige (se betragtning 30, 53 og 78).
(127)
Hvad angår den gennemsnitlige importpris kan der ikke på baggrund af de ubetydelige importmængder drages nogen endelige konklusioner.
(128)
Det fremgik imidlertid også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Undersøgelsen viste, at den pågældende vare importeret fra Hviderusland, Kina og Rusland samt den samme vare fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen i alt væsentligt havde samme fysiske og tekniske egenskaber.
(129)
På baggrund af ovenstående var alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, opfyldt for Hvideruslands, Kinas og Ruslands vedkommende. Importen fra disse tre lande blev derfor undersøgt kumulativt.
a) Mængde
(130)
Importmængden for den pågældende vare fra Hviderusland, Kina og Rusland til Unionen faldt med 60 % fra ca. 7 000 ton i 2010 til ca. 2 900 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Importmængden steg med 31 % i 2011, før den faldt med 62 procentpoint i 2012 og med yderligere 28 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Hviderusland
25
55
0,1
-
Indeks (2010 = 100)
100
222
0
0
Markedsandel for importen fra Hviderusland
0 %
0 %
0 %
0 %
Prisen på import fra Hviderusland (EUR/ton)
677
1 246
600
-
Indeks (2010 = 100)
100
184
89
-
Importmængde fra Kina
712
375
458
118
Indeks (2010 = 100)
100
53
64
17
Markedsandel for importen fra Kina
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Prisen på import fra Kina (EUR/ton)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010 = 100)
100
165
212
330
Importmængde fra Rusland
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010 = 100)
100
140
69
44
Markedsandel for importen fra Rusland
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Prisen på import fra Rusland (EUR/ton)
470
506
513
462
Indeks (2010 = 100)
100
108
109
98
Importmængde fra de pågældende lande
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010 = 100)
100
131
69
41
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Prisen på import fra de pågældende lande (EUR/ton)
488
532
591
528
Indeks (2010 = 100)
100
109
121
111
Kilde: Comext.
b) Markedsandel
(131)
De hviderussiske, kinesiske og russiske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet faldt fra 1,3 % i 2010 til 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere bestemt steg markedsandelen fra 1,3 % i 2010 til 1,8 % i 2011, før den faldt til 1,1 % i 2012 og yderligere til 0,7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
c) Priser
i) Prisudvikling
(132)
Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode steg den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i Hviderusland, Kina og Rusland med 11 %, fra 488 EUR/ton i 2010 til 528 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere beskrevet steg priserne med 9 % i 2011 og med 12 % i 2012, før de faldt med 10 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
ii) Prisunderbud
(133)
Det meget beskedne salg af den pågældende vare fra Kina og Rusland til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode kan ikke anvendes til at drage entydige konklusioner. Der blev derfor foretaget en sammenligning mellem priserne for den samme vare fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for den undersøgte vare fremstillet i Hviderusland, Kina og Rusland og solgt til resten af verden. Denne sammenligning viste, at der var tale om et betydeligt underbud.
3. Import fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra Indien
25 720
48 704
58 619
53 007
Markedsandel for importen fra Indien
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Importmængde fra Tyrkiet
83 654
83 753
98 742
69 757
Markedsandel for importen fra Tyrkiet
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Importmængde fra Ukraine
956
573
944
1 147
Markedsandel for importen fra Ukraine
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Importmængde fra andre tredjelande
34 948
42 714
38 518
30 374
Markedsandel for importen fra andre tredjelande
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Importen fra Tyrkiet og Indien steg i den betragtede periode. Markedsandelen for importen fra Ukraine lå på et meget lavt niveau. Markedsandelen for importen fra andre tredjelande var forholdsvis stabil i den betragtede periode.
(135)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel på 12 % næsten fuldstændig er blevet absorberet af den stigende markedsdel for Indien og Tyrkiet tilsammen, og at lavprisimport fra Indien og Tyrkiet sandsynligvis er hovedårsagen til, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en udsat situation. Det skal i den forbindelse bemærkes, at formålet med denne undersøgelse er at fastslå, hvorvidt ophævelsen af de gældende foranstaltninger over for de tre lande, for hvilke det er konstateret, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, vil medføre, at EU-erhvervsgrenen lider fornyet skade. I forbindelse med undersøgelsen blev det bekræftet, at der forekom et betydeligt underbud hvad angik salget af varer fra Hviderusland, Kina og Rusland til resten af verden. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil der derfor sandsynligvis igen forekomme dumpingeksport fra disse lande til EU, og EU-erhvervsgrenen vil følgelig lide forøget skade. Den omstændighed, at importen fra Tyrkiet og Indien kan være blevet forøget i den betragtede periode, er uden betydning for denne vurdering af sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(136)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(137)
Fra et niveau på ca. 437 000 ton i 2010 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 37 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt produktionen med 14 % i 2011, med 19 procentpoint i 2012 og med yderligere 4 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Faldet i produktionen hang sammen med et fald i forbruget, men blev mere udtalt på grund af stigende import fra Indien og Tyrkiet.
2010
2011
2012
NUP
Produktion (ton)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(138)
Produktionskapaciteten var på mere end 1 700 000 ton i 2010 og faldt med 16 % i den betragtede periode. Faldet skyldtes, at nogle EU-producenter havde reduceret antallet af daglige produktionsskift.
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet (ton)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010 = 100)
100
92
75
84
Kapacitetsudnyttelse
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010 = 100)
100
93
90
75
Kilde: Undersøgelse.
(139)
Kapacitetsudnyttelsen var på 25 % i 2010. Den faldt til 23 % i 2011, til 22 % i 2012 og yderligere til 19 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Den lave kapacitetsudnyttelsesgrad skyldes især, at varer, som ikke er omfattet af denne undersøgelse (hovedsagelig hule profiler), kan fremstilles på det samme produktionsudstyr som svejsede rør. Kapacitetsudnyttelsesgraden er derfor ikke nødvendigvis en relevant skadesindikator for den pågældende erhvervsgren.
c) Salgsmængde
(140)
EU-erhvervsgrenens salg af egenproduktion til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 16 % i 2011, med 21 procentpoint i 2012 og med yderligere 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt salget i alt med ca. 40 %. Dette skyldtes faldet i forbruget og stigningen i importen fra Indien og Tyrkiet.
2010
2011
2012
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010 = 100)
100
84
63
60
Kilde: Undersøgelse.
d) Markedsandel
(141)
EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 73 % i 2010. Den faldt til 65 % i 2011 og yderligere til 56 % i 2012, før den igen steg til 61 % i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i alt med 12 procentpoint i den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010 = 100)
100
89
77
84
Kilde: Undersøgelse.
e) Vækst
(142)
Mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, da EU-forbruget faldt med 28 %, faldt salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen med 40 %. Dette resulterede i, at EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 12 procentpoint i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen oplevede derfor ingen vækst i den betragtede periode.
f) Beskæftigelse
(143)
Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen faldt med 13 % i 2011, med 27 procentpoint i 2012 og med yderligere 3 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 43 % i den betragtede periode, dvs. fra mere end 1 600 personer til mindre end 1 000 personer.
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010 = 100)
100
87
60
57
Kilde: Undersøgelse.
g) Produktivitet
(144)
Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i ton) pr. ansat pr. år, og hvis udgangspunkt var 264 ton pr. ansat, faldt først let med 2 % i 2011. Den steg yderligere med 14 procentpoint i 2012 og forblev stabil i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i alt med 12 % i løbet af den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
264
260
297
296
Indeks (2010 = 100)
100
98
112
112
Kilde: Undersøgelse.
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(145)
EU-erhvervsgrenens enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % i 2011 og med 1 % i 2012, før de faldt med 4 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Disse priser steg i alt med 2 % i den betragtede periode fra 833 EUR/ton til 848 EUR/ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
833
871
881
848
Indeks (2010 = 100)
100
105
106
102
Kilde: Undersøgelse.
i) Dumpingmargenens størrelse
(146)
Det blev i undersøgelsen fastslået, at der var sandsynlighed for fornyet dumping med betydelige margener, hvis størrelse ikke kan anses for ubetydelig for Hviderusland, Kina og Rusland.
(147)
Som nævnt ovenfor har Kommissionen ikke fundet det sandsynligt, at der vil ske fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine.
j) Genrejsning efter tidligere dumping
(148)
De makroøkonomiske indikatorer, der er blevet gennemgået ovenfor, viser, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en udsat og sårbar situation, selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. I den betragtede periode faldt produktionsmængden med 37 %, salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU med 40 % og beskæftigelsen med 43 %. Derudover faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel på EU-markedet fra 73 % i 2010 til 61 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er meget sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(149)
Slutlagrene for de stikprøveudtagne EU-producenter var næsten stabile indtil 2011. De steg med 14 procentpoint i 2012, før de faldt med 10 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Lagerniveauet i den nuværende undersøgelsesperiode var dermed 5 % højere end i 2010.
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (ton)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010 = 100)
100
101
115
105
Kilde: Undersøgelse.
b) Lønninger
(150)
I løbet af den betragtede periode faldt arbejdskraftomkostningerne med 29 %. Nærmere bestemt faldt de med 2 % i 2011, med 15 procentpoint i 2012 og med yderligere 12 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. Det samlede fald i den betragtede periode hænger sammen med faldet i beskæftigelsen.
2010
2011
2012
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010 = 100)
100
98
83
71
Kilde: Undersøgelse.
(151)
I løbet af den betragtede periode steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 25 %. Der er formentlig tale om en midlertidig situation i forbindelse med afskedigelsesomkostningerne forårsaget af det betydelige fald i antallet af ansatte.
2010
2011
2012
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(152)
I den betragtede periode forbedredes rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven ved salg på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra et tabsgivende niveau på mere end 7 % i 2010 til et fortjenstgivende niveau på næsten 1 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Nærmere bestemt blev tabet for EU-producenterne i stikprøven reduceret fra 7,3 % i 2010 til 5 % i 2011 og til 0,6 % i 2012, før rentabiliteten blev forbedret en smule til 0,8 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Investeringsafkast (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Kilde: Undersøgelse
(153)
Den forøgede rentabilitet skyldes, at salgspriserne steg med 2 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne (hovedsagelig varmvalsede coils, som tegner sig for mere end 60 % af produktionsomkostningerne) faldt med 6 % i samme periode, samtidig med at de årlige arbejdskraftomkostninger faldt betydeligt. EU-producenterne i stikprøven har derfor været i stand til gradvis at anvende rentable priser over for deres kunder på EU-markedet.
(154)
Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele tendensen i rentabiliteten. Det forbedredes fra et tabsgivende niveau på 19,2 % i 2010 til et tabsgivende niveau på 11,8 % i 2011 og yderligere til et fortjenstgivende niveau på 0,5 % i 2012 og et fortjenstgivende niveau på 4,3 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(155)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. - 44 mio. EUR i 2010. Den steg til ca. - 7 mio. EUR i 2011, til næsten 17 mio. EUR i 2012 og til ca. 20 mio. EUR i den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen af EU-producenterne i stikprøven anførte, at de havde haft vanskeligt ved at tilvejebringe kapital. Forbedringen kan tilskrives reduktionen i produktions- og arbejdskraftomkostningerne samt en lille stigning i priserne.
2010
2011
2012
NUP
Likviditet (eget og detailhandlers mærke) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Kilde: Undersøgelse.
e) Investeringer
(156)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare, der var foretaget af EU-producenterne i stikprøven, faldt med 34 % i 2011, steg med 90 procentpoint i 2012 og faldt til sidst med 59 procentpoint i den nuværende undersøgelsesperiode. De investeringer, der var foretaget med henblik på vedligeholdelse og fornyelse af det eksisterende udstyr og ikke kapacitetsforøgelse, faldt med 3 % i den betragtede periode.
2010
2011
2012
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010 = 100)
100
66
156
97
Kilde: Undersøgelse.
5. Konklusion vedrørende skade
(157)
En række indikatorer, herunder især de finansielle indikatorer, forbedredes væsentligt i den betragtede periode. Rentabiliteten forbedredes fra et tabsgivende niveau på mere end 7 % til et fortjenstgivende niveau på 0,8 %, hvilket dog stadig ligger under målfortjenesten på 5 % fra den tidligere undersøgelse. Investeringsafkastet forbedredes fra et tabsgivende niveau på mere end 19 % til et fortjenstgivende niveau på mere end 4 %, og likviditeten forbedredes fra - 44 mio. EUR til 20 mio. EUR. Disse faktorer viser, at erhvervsgrenen var i stand til delvis at genrejse sig.
(158)
Nogle indikatorer viste imidlertid negative resultater mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode. Produktionsmængden faldt med 37 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 25 %, salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 40 %, EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 12 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med 43 %.
(159)
Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. EU-erhvervsgrenen er blevet lidt mere rentabel igen, men på bekostning af sin markedsandel på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har været i stand til at forbedre sin finansielle situation ved at prioritere priserne og ikke mængderne. Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen endnu ikke fuldt ud har overvundet virkningerne af tidligere dumping og stadig er i en udsat situation og dermed er meget sårbar over for enhver fornyet dumpingimport.
(160)
Selv om EU-erhvervsgrenens udsatte situation blev anset for at være en væsentlig skade, ville dette ikke kunne tilskrives importen fra de pågældende lande. De tre pågældende lande (for Ukraines vedkommende blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping) tegner sig for en kumulativ markedsandel på under 1 % på EU-markedet. Da der ikke har været noget pristryk fra de pågældende lande, har EU-erhvervsgrenen været i stand til at fastholde priserne på et niveau, der er tilstrækkeligt til at være rentabelt, omend væsentligt under målfortjenesten.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Importen fra Kina, Hviderusland og Rusland
(161)
Ud fra ovenstående viser tendenserne, at antidumpingforanstaltningerne til dels har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Samtidig befinder erhvervsgrenen sig stadig i en meget udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer.
(162)
Som nævnt ovenfor har eksportørerne i hvert af de tre pågældende lande uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. Stigningen i dumpingimporten til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil formentlig øge pristrykket på EU-markedet, hvorved EU-erhvervsgrenens allerede udsatte situation vil blive forværret. En så markant udvikling blev allerede observeret i den tidligere undersøgelse, da markedsandelen for importen fra de tre lande til EU tredobledes på kun tre et halvt år, dvs. fra 6,2 % i 2004 til 18,7 % i NUP (1.7.2006-30.6.2007). De eksporterende producenter i Kina, Hviderusland og Rusland har således allerede vist, at de er i stand til hurtigt at øge eksportmængden til Unionen.
(163)
Ud fra ovenstående kan det således konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves.
2. Importen fra Ukraine
(164)
Eftersom det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping fra Ukraine, er det i dette tilfælde ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af sandsynligheden for fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
(165)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(166)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en meget udsat situation. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. EU-erhvervsgrenen er blevet lidt mere rentabel igen, men på bekostning af sin markedsandel på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har været i stand til at forbedre sin finansielle situation ved at prioritere priserne og ikke mængderne på grund af de gældende foranstaltninger. Ophævelsen af foranstaltningerne vil øge pristrykket på EU-markedet og føre til tab igen. Det vil derfor være i EU-erhvervsgrenens interesse, at foranstaltningerne opretholdes.
2. Importørernes og brugernes interesser
(167)
Kommissionen rettede henvendelse til mere end 100 ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere i Unionen for at søge samarbejde, men ingen af dem svarede. Dette kan forklares ved de meget begrænsede eksportmængder, som hvert af de pågældende lande havde til EU-markedet. Under alle omstændigheder er der intet grundlag for at antage, at importørerne eller brugerne ville blive udsat for uforholdsmæssigt store virkninger, hvis foranstaltningerne forlænges.
(168)
I lyset af ovennævnte konkluderes det således, at forlængelsen af foranstaltningerne næppe vil påvirke importørernes og brugernes situation i Unionen væsentligt.
3. Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet
(169)
EU-forbruget faldt med 28 % i den betragtede periode og var på ca. 400 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-efterspørgslen i den betragtede periode og var på næsten 1 500 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Der er tilstrækkelig konkurrence mellem EU-producenterne. Derudover har EU-erhvervsgrenen en kapacitetsudnyttelse på kun 19 % i den nuværende undersøgelsesperiode, da den fremstiller forskellige varer (den pågældende vare og andre varer som f.eks. hule profiler) på det samme produktionsudstyr. I tilfælde af øget efterspørgsel har EU-erhvervsgrenen derfor uudnyttet kapacitet til at øge sin produktion ved at ændre sit varesortiment. Importen fra andre tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger, herunder især Indien og Tyrkiet, kan også dække en del af efterspørgslen.
(170)
Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(171)
Ovenstående tyder på, at de negative virkninger i forbindelse med en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil blive begrænsede og i hvert fald ikke uforholdsmæssige i forhold til fordelene ved en videreførelse af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(172)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(173)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål, med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(174)
For så vidt angår Ukraine bør foranstaltningerne ophæves og proceduren afsluttes, da det konkluderes, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping (se betragtning 17 og 118).
(175)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(176)
En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (5). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, der gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis virksomhedens navneændring ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden, vil der blive offentliggjort en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(177)
Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af svejsede rør af jern og ulegeret stål med cirkulært tværsnit og med udvendig diameter af 168,3 mm og derunder, undtagen rør af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, præcisionsrør og rør forsynet med fittings til anvendelse til rørledninger til gas og væsker i civile luftfartøjer, som tariferes under KN-kode ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 og ex 7306 30 77 (Taric-kode 7306304120, 7306304920, 7306307280 og 7306307780), med oprindelse i Hviderusland, Folkerepublikken Kina og Rusland.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Folkerepublikken Kina
Alle virksomheder
90,6 %
-
Rusland
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company og Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works og Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Alle andre virksomheder
20,5 %
A999
Hviderusland
Alle virksomheder
38,1 %
-
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af den i artikel 1, stk. 1, nævnte vare, med oprindelse i Ukraine, afsluttes hermed.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2015.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/110
ze dne 26. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska a o zastavení řízení týkajícího se dovozu některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4, čl. 11 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „předchozí šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1256/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Thajska a Ukrajiny (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického (ad valorem) cla v rozsahu mezi 10,1 % a 90,6 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 18. září 2013 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího svařované ocelové trubky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby svařovaných trubek a dutých profilů v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti platných opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. prosince 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2. Strany dotčené řízením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v Bělorusku, ČLR, Rusku a na Ukrajině (dále jen „dotčené země“), dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a zástupce dotčených zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.
(7)
Všechny zúčastněné strany, které o něj požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(8)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, Rusku a na Ukrajině se v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Komise ve stanovené lhůtě neobdržela žádné informace pro výběr vzorku od vyvážejících výrobců z ČLR. Informace pro výběr vzorku Komise obdržela od jednoho vyvážejícího výrobce z Ukrajiny. Od vyvážejících výrobců z Ruska obdržela tři odpovědi. Komise z tohoto důvodu nepovažovala výběr vzorku vyvážejících výrobců za nutný.
4.2.2. Výběr vzorku dovozců a výrobců v Unii
(10)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu Komisi přihlásily a poskytly informace požadované v oznámení o zahájení. Protože od dovozců, kteří nejsou ve spojení, Komise žádné informace neobdržela, nebyl u nich proveden výběr vzorku.
(11)
Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, kterých se toto řízení týká, bylo v oznámení o zahájení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje výrobců, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Vzorek odpovídal největšímu reprezentativnímu objemu výroby a prodeje, který bylo možné během doby, jež byla k dispozici, náležitě prošetřit, a představoval 52 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Vzorek byl reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnoval čtyři různé členské státy. S výrobci v EU proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti pokračování či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům a výrobcům v Unii vybraným do vzorku. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Karviná, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Krakov, Polsko,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itálie,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Spojené království;
b)
vyvážející výrobce v Bělorusku:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bělorusko;
c)
obchodník, jenž je ve spojení s vyvážejícím výrobcem na Ukrajině:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Švýcarsko;
d)
výrobce v Rusku:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusko;
e)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Jihoafrická republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem jsou svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77, pocházející z Běloruska, ČLR, Ruska a Ukrajiny, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2. Obdobný výrobek
(15)
U svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v Unii výrobním odvětvím Unie a u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných a prodávaných v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi byly zjištěny v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako u svařovaných trubek a dutých profilů vyráběných v dotčených zemích a prodávaných na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany čtyř dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
(17)
Všechny čtyři dotčené země, kterých se šetření týkala, vyvezly během období přezkumného šetření dotčený výrobek v zanedbatelném množství. Není proto pravděpodobné, že by dumping v případě těchto čtyř zemí, kterých se šetření týkala, pokračoval. Posuzování se tedy omezilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu na základě vývozních cen do jiných třetích zemí. Stejně jako u předchozího šetření nebyl na vývoz do Běloruska za tímto účelem brán zřetel.
ZEMĚ BEZ TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ
1. Srovnatelná země
(18)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Bělorusko a ČLR nejsou považovány za země s tržním hospodářstvím. V předchozím šetření se pro účely určení běžné hodnoty jako srovnatelná země použily USA. V oznámení o zahájení se na návrh žadatele předpokládalo, že se jako srovnatelná země v tomto přezkumu před pozbytím platnosti použijí také USA.
(19)
Komise však obdržela připomínky od společnosti Mogilev a od běloruských orgánů. Od zúčastněných stran v ČLR neobdržela žádné připomínky.
(20)
Běloruské zúčastněné strany namítly, že USA nejsou vhodnou volbou srovnatelné země z důvodu údajných vazeb mezi jediným americkým spolupracujícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie.
(21)
Běloruské strany místo toho jako srovnatelnou zemi navrhly Rusko, neboť ruský ocelářský průmysl má údajně vzhledem ke společným vazbám na bývalý Sovětský svaz podobný charakter jako běloruský ocelářský průmysl.
(22)
Šetřením však bylo zjištěno, že ve výrobních nákladech jediného spolupracujícího výrobce v Rusku se nepřiměřeně odrážela hodnota zemního plynu (viz 69. bod odůvodnění níže). Kromě toho nebyla dostatečná ani spolupráce ze strany tohoto ruského výrobce (viz 61. bod odůvodnění níže). Rusko proto nebylo možné považovat za vhodnou volbu.
(23)
Komise určila také další třetí země vyvážející dotčený výrobek do Unie. Komise kontaktovala výrobce ve 14 zemích, které jsou známé výrobou oceli. Mezi tyto země patří například Bosna a Hercegovina, Brazílie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko, Jihoafrická republika, Jižní Korea a Tchaj-wan.
(24)
Komise během šetření nezaznamenala žádnou spolupráci na straně amerických výrobců. Nicméně obdržela vyplněné dotazníky od výrobců z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a z Jihoafrické republiky. Vzhledem k významnému objemu domácího prodeje výrobce v Jihoafrické republice Komise rozhodla, že Jihoafrická republika bude nejvhodnější volbou.
BĚLORUSKO
1. Předběžná poznámka
(25)
Při šetření spolupracoval největší známý výrobce v Bělorusku OJSC Mogilev Metallurgical Works (dále jen „společnost Mogilev“). Společnost Mogilev však v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie proto vycházely z vývozních cen do jiných třetích zemí, jak je uvedeno níže ve 27. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(26)
Běžná hodnota pro Bělorusko byla u obdobného výrobku stanovena podle jednotlivých typů výrobku na základě domácích prodejních cen odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení, v běžném obchodním styku. Pokud se určitý typ obdobného výrobku neprodával v běžném obchodním styku nebo se na domácím trhu v Jihoafrické republice neprodal v reprezentativním množství, stanovila Komise běžnou hodnotu tak, že k výrobním nákladům obdobného výrobku připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(27)
V průběhu období přezkumného šetření společnost Mogilev dotčený výrobek do Unie nevyvážela. Pravděpodobná vývozní cena byla proto určena na základě prodejních cen v jiných třetích zemích.
2.3. Srovnání
(28)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(29)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, rabatech, slevách a obchodní úrovni.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(30)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 28,4 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(31)
Výrobní linky společnosti Mogilev byly používány jak na výrobu svařovaných trubek a dutých profilů, tak na výrobu dutých profilů (výroba těchto dvou výrobků se liší pouze v nepatrné části výrobního procesu). Společnost Mogilev vyráběla významné množství dutých profilů a vyvážela je mimo jiné i do Unie, neboť na tyto výrobky se v Unii nevztahují platná antidumpingová cla. Kromě toho společnost Mogilev vyráběla svařované trubky o vnějším průměru přesahujícím 168,3 mm (dále jen „velké trubky“), které v Unii rovněž nepodléhají antidumpingovým clům.
(32)
Vzhledem k současnému sortimentu se nevyužitá kapacita společnosti Mogilev odhaduje na přibližně 20 000 tun nebo přibližně 5 % spotřeby Unie.
(33)
Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření společnost Mogilev prodá na trh Unie velké množství svařovaných trubek za dumpingové ceny.
(34)
Po zveřejnění výsledků šetření však společnost Mogilev namítla, že výrobu zpomaluje provádění hydraulických zkoušek, a proto je její skutečná volná kapacita výrazně nižší. Nicméně hydraulické zkoušky představují jen méně významnou část celého výrobního procesu dotčeného výrobku, takže problém tohoto kapacitního omezení lze poměrně snadno vyřešit. Návrh na stanovení volné kapacity závodu s ohledem na kapacitu omezení hydraulického testovacího zařízení proto nebylo možné přijmout.
3.2. Přesun výroby od jiných výrobků vyráběných ve stejném zařízení
(35)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, pro společnost Mogilev je v současné době lukrativnější vyrábět duté profily, které nepodléhají antidumpingovým clům, než svařované trubky, na něž se v Unii antidumpingová cla vztahují. V období přezkumného šetření byla výroba skutečně výrazně zaměřena na výrobky, které v Unii nepodléhají antidumpingovým clům, což se týkalo převážné většiny vyráběných výrobků. Pokud by opatření vztahující se ke svařovaným trubkám pozbyla platnosti, je možné očekávat, že společnost Mogilev bude vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby výrobků, na které se tato opatření v současné době nevztahují, přejde k výrobě svařovaných trubek.
(36)
Z toho důvodu existuje značné riziko, že pokud dojde ke zrušení opatření, společnost Mogilev alespoň částečně přejde z výroby výrobků, které v současné době nepodléhají antidumpingovým clům, k výrobě svařovaných trubek pro trh Unie za dumpingové ceny.
(37)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev tvrdila, že přechod z výroby současného sortimentu, tedy dutých profilů, k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů by nebyl okamžitý vzhledem k tomu, že duté profily již řadu let prodává ve výrazně větším poměru než svařované trubky a duté profily, a že nemá důvod tuto praxi měnit.
(38)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že EU je pro společnost Mogilev největším trhem pro odbyt dutých profilů a že v současné době společnost Mogilev svařované trubky ani duté profily na trh Unie neprodává. Společnost Mogilev však neposkytla žádné důkazy o tom, že by se poměr prodeje do EU mezi jednotlivými výrobky v případě zrušení opatření nezměnil. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v případě zrušení opatření bude společnost Mogilev pravděpodobně vyrábět vyváženější produktové portfolio a z výroby dutých profilů alespoň částečně přejde k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů pro trh Unie.
3.3. Atraktivita trhu Unie
(39)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, Bělorusko v období přezkumného šetření do Unie dotčený výrobek nevyváželo. Pokud by došlo ke zrušení opatření, pravděpodobnost rizika přesměrování obchodu na trh Unie by se proto musela zakládat na následujících skutečnostech:
-
převažující prodejní ceny na ostatních vývozních trzích;
-
převažující ceny na trhu Unie - ceny výrobního odvětví Unie i dalších zdrojů dovozu - a
-
skutečnost, zda a případně v jakém množství společnost Mogilev prodává výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům.
(40)
Při porovnání průměrné prodejní ceny společnosti Mogilev v ostatních zemích s cenami na trhu Unie je patrná značná úroveň cenového podbízení. Při porovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje v rozmezí 30 % až 50 %. Ceny společnosti Mogilev jsou rovněž nižší než ceny ostatních zdrojů dovozu na trh Unie, jako je například Indie a Turecko.
(41)
Pravděpodobnost atraktivity trhu Unie je podpořena i tím, že společnost Mogilev již má prodejní kanály, které jsou v současné době používány k prodeji jiných výrobků, avšak v případě zrušení opatření mohou být využívány i k prodeji dotčeného výrobku.
(42)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že v případě zrušení opatření existuje značné riziko přesměrování vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, neboť trh Unie je z hlediska cen výrazně atraktivnější.
(43)
Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev uvedla, že nebylo řádně vzato v úvahu výrazné zvýšení jejího prodeje svařovaných trubek a dutých profilů na domácím a ruském trhu během posuzovaného období. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zvýšení objemu prodeje na těchto trzích bylo během šetření potvrzeno. Po zveřejnění výsledků šetření společnost Mogilev ve svých komentářích rovněž potvrdila, že svařované trubky a duté profily jsou prodávány za ceny nižší než převládající tržní ceny na trhu EU. Skutečnost, že se objem prodeje těchto výrobků postupně zvyšuje na domácím i ruském trhu tedy neznamená, že by riziko přesměrování prodeje na trh Unie z důvodu atraktivnějších cen EU bylo omezeno nebo odstraněno. Tvrzení společnosti Mogilev se proto zamítá.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Bělorusku, k riziku přesunu výroby od jiných výrobků na dotčený výrobek a k atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení dumpingového vývozu dotčeného výrobku z Běloruska.
ČLR
1. Předběžné poznámky
(45)
Jak je uvedeno výše v 9. bodě odůvodnění, Komise neobdržela žádnou odpověď z ČLR. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Čínské orgány byly informovány o záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích.
(46)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a Metal Bulletin.
(47)
Nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(48)
Běžná hodnota pro ČLR byla stanovena na základě průměrné prodejní ceny na domácím trhu odběratelům v Jihoafrické republice (srovnatelná země), kteří nejsou ve spojení v běžném obchodním styku.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců musely vývozní ceny v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(50)
Komise nejdříve analyzovala statistiky Eurostatu. Dovážené množství výrobku dováženého z ČLR však bylo velice omezené a jeho cena proto nemohla být považována za reprezentativní. Z toho důvodu byla pravděpodobná dovozní cena určena na základě čínských obchodních statistik vývozu do třetích zemí.
2.3. Srovnání
(51)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(52)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, DPH bez nároku na odpočet, ve vývozních nákladech, rabatech a slevách.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(53)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 39,3 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(54)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity tyto zdroje:
-
informace poskytnuté žadatelem
-
dostupné publikace (například „Metal Bulletin“)
-
informace z předchozích šetření
(55)
Odvětví výroby svařovaných trubek v Číně je známé jako jednoznačně největší na světě. Podle údajů Metal Bulletin se v roce 2012 roční produkce svařovaných trubek pohybovala okolo 35 milionů tun. Žadatel odhadoval, že výrobní kapacita svařovaných trubek v ČLR výrazně přesahuje 45 milionů tun ročně. Celková volná kapacita by tak přesáhla 10 milionů tun, což představuje 25násobek celkové zjevné spotřeby svařovaných trubek v EU.
(56)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by čínští vyvážející výrobci prodali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(57)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců zjištění vycházejí z dostupných údajů. Riziko přesměrování obchodu na trh Unie v případě zrušení opatření v této souvislosti vychází z veřejně dostupných zdrojů.
(58)
Podle veřejně dostupných zdrojů, jako je například Metal Bulletin, je čínská cenová úroveň výrazně pod průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie, která činí 848 EUR/t, a pod průměrnými dovozními cenami hlavních vývozních zemí, jako například Indie a Turecko, do Unie. Ve srovnání s průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Unie se úroveň cenového podbízení pohybuje mezi 30 % a 50 %. To jednoznačně dokazuje atraktivitu trhu Unie a konkurenceschopnost čínských cen v případě zrušení opatření.
(59)
S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že z důvodu podstatného cenového rozdílu zmíněného výše by v případě zrušení opatření existovalo značné riziko přesměrování obchodu z třetích zemí s nízkými cenami k lukrativnějšímu trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(60)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by došlo ke zrušení platných opatření, existuje riziko značného zvýšení čínského dumpingového vývozu dotčeného výrobku.
ZEMĚ S TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍM
RUSKO
1. Předběžné poznámky
(61)
Dva ruští vyvážející výrobci představující přibližně 75 % ruské výroby, kteří odevzdali dotazník pro výběr vzorku, později Komisi informovali o tom, že dotazník vyvážejícího výrobce vyplňovat nechtěli. Pouze jeden malý výrobce, jenž nevyváží do Unie a do ostatních zemí vyváží jen nevýznamné množství, při šetření spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě. Vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. O záměru Komise postupovat podle článku 18 základního nařízení a založit svá zjištění na dostupných údajích byli informování ruští vyvážející výrobci, kteří nespolupracovali, i ruské orgány.
(62)
Pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu byla proto použita žádost o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikami obchodu týkajícími se dovozu, které vypracoval Eurostat, s ruskými vývozními statistikami a údaji z Metal Bulletin.
(63)
Naprostý nedostatek spolupráce ovlivnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou různých typů výrobku. Považovalo se za vhodné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu obecně, a to na základě průměrných hodnot, v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(64)
Komise zjistila, že statistiky Eurostatu uvádějí, že z Ruska bylo určité množství dotčeného výrobku dovezeno. Toto množství však bylo velice omezené, a proto ceny tohoto dovozu nemohly být považovány za reprezentativní. Informace o pravděpodobných vývozních cenách do Unie tak vycházely z vývozních cen do ostatních třetích zemí, jak je uvedeno níže v 73. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(65)
Jak je uvedeno výše v 61. bodě odůvodnění, vzhledem k naprosto nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena použít ke stanovení běžné hodnoty dostupné údaje. Za tímto účelem byly použity informace, které poskytl spolupracující ruský výrobce.
(66)
Běžná hodnota byla určena v souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení. Nejprve bylo stanoveno, zda celkové množství prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření bylo reprezentativní ve srovnání s ruským vývozním prodejem do třetích zemí. Prodej na domácím trhu byl shledán reprezentativním v případě, že objem prodeje obdobného výrobku představoval alespoň 5 % ruského prodeje na vývoz do třetích zemí.
(67)
Poté bylo zkoumáno, zda byl obdobný výrobek prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(68)
Za účelem prověření běžného obchodního styku bylo přihlédnuto k průměrným výrobním nákladům. Pokud jde o výrobní náklady, a zejména o náklady na energii, pokud jde o plyn, bylo zkoumáno, zda ceny plynu placené jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem přiměřeně odrážejí náklady spojené s výrobou a distribucí plynu.
(69)
Bylo zjištěno, že domácí cena plynu placená vyvážejícími výrobci se pohybovala okolo 30 % vývozní ceny zemního plynu z Ruska. V tomto ohledu všechny dostupné údaje nasvědčují tomu, že domácí ceny plynu v Rusku jsou regulované a výrazně nižší než tržní ceny ruského zemního plynu na neregulovaných vývozních trzích. Jelikož v záznamech vyvážejícího výrobce se náklady na zemní plyn neodrážely přiměřeně, jak požaduje čl. 2 odst. 5 základního nařízení, musely být odpovídajícím způsobem upraveny. Z důvodu neexistence dostatečně reprezentativních nezkreslených cen plynu na ruském domácím trhu bylo považováno za vhodné provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení na základě informací z jiných reprezentativních trhů. Upravená cena byla založena na průměrné ceně ruského plynu při prodeji na vývoz na německo-české hranici (Waidhaus), jež byla upravena s ohledem na místní distribuční náklady. Waidhaus je hlavním centrem prodeje ruského plynu do EU, jež je největším trhem pro ruský plyn a zároveň má ceny přiměřeně odrážející náklady. Lze jej proto považovat za reprezentativní trh ve smyslu čl. 2 odst. 5 základního nařízení.
(70)
Následně Komise pro účely posouzení běžného obchodního styku použila průměrné výrobní náklady po úpravě související s náklady na plyn.
(71)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje, byla běžná hodnota stanovena jako průměrná cena ziskového domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(72)
Z důvodu naprosto nedostatečné spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v Rusku byla Komise nucena vývozní cenu stanovit na základě dostupných údajů. Informace poskytnuté jediným spolupracujícím ruským výrobcem nemohly být použity, neboť tento výrobce nevyvážel dotčený výrobek do EU a do jiných třetích zemí jej vyvážel pouze v nevýznamném množství.
(73)
Z tohoto důvodu a také vzhledem k tomu, že vývoz z Ruska do Unie dosahoval nevýznamného množství, se pravděpodobná vývozní cena stanovila na základě ruských vývozních statistik s údaji o vývozu do jiných třetích zemí. Vývoz do jiných třetích zemí dosahoval významného množství.
(74)
Vzhledem k tomu, že jediný spolupracující ruský výrobce vyráběl výlučně takzvané „černé trubky“ (což jsou nepozinkované trubky), byly ke stanovení vývozní ceny použity údaje týkající se pouze černých trubek. Podle ruských vývozních statistik zahrnuje převážná většina ruského vývozu i černé trubky.
(75)
Po zveřejnění výsledků šetření jediný spolupracující ruský výrobce tvrdil, že se měly použít jeho vývozní ceny, neboť představují více než 10 % jeho celkového prodeje. Tento prodej však představuje méně než 2 % celkového vývozu uvedeného ruskými vývozními statistikami. Z toho důvodu se nic nemění na závěru, že v důsledku nevýznamného množství vývozu tohoto výrobce není možné jeho vývozní ceny použít.
2.3. Srovnání
(76)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(77)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(78)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 38,7 %.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
3.1. Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(79)
Podle odhadu žadatele volná kapacita dotčeného výrobku v Rusku přesahuje celkovou spotřebu na trhu EU. Žadatel při svém odhadu vycházel z informací zveřejněných odborným portálem Metal Expert. Dále žadatel odhadl využití kapacity na 56 %, což bylo potvrzeno informacemi poskytnutými spolupracujícím výrobcem.
(80)
Proto existuje značné riziko, že v případě zrušení opatření by ruští vyvážející výrobci prodávali významné množství svařovaných trubek na trh Unie za dumpingové ceny.
(81)
Po zveřejnění výsledků šetření nespolupracující ruští výrobci uvedení výše v 61. bodě odůvodnění tvrdili, že Komise nezohlednila informace týkající se údajné atraktivity ostatních trhů, jako například ruského trhu, a volné kapacity v Rusku, jež tito výrobci předložili.
(82)
V této souvislosti je vhodné poznamenat, že informace týkající se volné kapacity se vztahují k širšímu sortimentu výrobků, jako jsou například duté profily a trubky velkého průměru. Tyto informace mají proto menší význam než informace poskytnuté žadatelem. Kromě toho i na základě 60 % až 70 % míry využití kapacity uvedené ruskými výrobci by výsledná volná kapacita představovala většinu spotřeby na trhu EU.
(83)
Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícími ruskými výrobci týkající se údajné atraktivity ostatních trhů jako například ruského trhu, je třeba nejprve poznamenat, že z důvodu nedostatečné spolupráce nebylo možné tyto údaje ověřit. Tyto informace jsou navíc v rozporu s informacemi získanými během šetření, jež jsou uvedeny níže v 84. až 86. bodě odůvodnění, a které vycházejí z úředních ruských statistických údajů o vývozu a nebyly zpochybněny žádným ze dvou nespolupracujících ruských výrobců.
3.2. Atraktivita trhu Unie
(84)
Podle ruských obchodních statistik je průměrná ruská vývozní cena 647 EUR/t, tedy výrazně nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie ve výši 848 EUR/t a zároveň na stejné úrovni jako průměrné dovozní ceny hlavních vývozních zemí, jako je Indie a Turecko, na trh Unie.
(85)
Podle týchž obchodních statistik je až 33 % veškerého ruského vývozu prodáno do Ázerbájdžánu, jenž je pro Rusko nejdůležitějším vývozním trhem. Prodejní cena do Ázerbájdžánu je 586 EUR/t, tedy podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví EU, jež činí 848 EUR/t, a dokonce ještě nižší než ceny ostatních hlavních vývozců do Unie, jako je Indie nebo Turecko. Ruský vývoz do Ázerbájdžánu navíc odpovídá přibližně 15 % spotřeby EU. Proto existuje riziko, že v případě zrušení opatření se tento vývoz přesměruje do EU.
(86)
Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že pokud dojde ke zrušení opatření, existuje značné riziko přesměrování obchodu na trh Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(87)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Rusku a atraktivní cenové úrovni na trhu Unie lze konstatovat, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, existuje riziko zvýšení ruského dumpingového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(88)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že zachování platných opatření v případě Ruska a ukončení platných opatření v případě Ukrajiny (viz níže) představuje diskriminaci vzhledem k tomu, že Rusko má údajně podobnou volnou kapacitu jako Ukrajina.
(89)
Toto tvrzení však nepotvrzují výsledky šetření, při němž byla zjištěna významná volná kapacita v Rusku, jež je schopna pokrýt minimálně většinu spotřeby na trhu EU. Na druhé straně v případě Ukrajiny bylo zjištěno, že dostupná volná kapacita pro vývoz do ostatních zemí je omezená. Z důvodu těchto podstatně rozdílných volných kapacit obou zemí bylo tvrzení o diskriminaci zamítnuto.
UKRAJINA
1. Předběžné poznámky
(90)
Během šetření spolupracoval pouze jediný vyvážející výrobce na Ukrajině - skupina Interpipe. Tento subjekt se podílí na podstatné části ukrajinské výroby a na téměř naprosté většině jinak velice malého ukrajinského vývozu do Unie. Kromě toho jsou na Ukrajině další alespoň čtyři známí výrobci, kteří nespolupracují, avšak jejich vývoz do EU je podle obchodních statistik nevýznamný.
(91)
Vzhledem k tomu, že ukrajinský vývoz do Unie dosahuje jen nevýznamného objemu, byla pravděpodobná vývozní cena stanovena na základě prodejních cen skupiny Interpipe v jiných třetích zemích, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění.
2. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
2.1. Stanovení běžné hodnoty
(92)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje skupiny Interpipe jakožto jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu tvořil alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření. V tomto ohledu byl proto celkový objem prodeje obdobného výrobku skupiny Interpipe na domácím trhu reprezentativní.
(93)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků skupiny Interpipe prodávanými na vývoz.
(94)
Komise poté v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je domácí prodej skupiny Interpipe reprezentativní u každého typu výrobku, jenž je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní v případě, že celkový objem domácího prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům tvořil během období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku na vývoz. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl domácí prodej v reprezentativním množství.
(95)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(96)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
a)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
b)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(97)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.
(98)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:
a)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
b)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(99)
Analýza domácího prodeje ukázala, že běžná hodnota byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje podle typu výrobku.
(100)
Pokud neexistoval žádný prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud určitý typ výrobku nebyl na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(101)
Běžná hodnota byla vypočtena tak, že se k výrobním nákladům obdobného výrobku skupiny Interpipe během období přezkumného šetření přičetlo následující:
-
prodejní, správní a režijní náklady na domácí prodej obdobného výrobku skupiny Interpipe v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření a
-
zisk dosažený skupinou Interpipe z domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření;
2.2. Stanovení pravděpodobné vývozní ceny
(102)
Vzhledem k nevýznamnému objemu ukrajinského vývozu do Unie byla pravděpodobná vývozní cena určena na základě prodejních cen skupiny Interpipe do jiných třetích zemí, jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, neboť tento vývoz byl uskutečňován ve významném objemu.
(103)
Veškerý prodej skupiny Interpipe byl uskutečněn přímo s odběrateli ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena proto byla určena na základě cen zaplacených nebo splatných těmito nezávislými odběrateli.
2.3. Srovnání
(104)
Srovnání běžné hodnoty a pravděpodobné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(105)
V oprávněných případech byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu a nákladech na úvěry.
2.4. Pravděpodobnost dumpingu v průběhu období přezkumného šetření
(106)
Na základě výše uvedeného bylo pravděpodobné rozpětí dumpingu ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení stanoveno ve výši 16 %.
(107)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že v případě Ukrajiny Komise zjistila pokračování dumpingu v úrovni 16 %. Toto tvrzení je však neopodstatněné a zdá se, že se jedná o nedorozumění. Ve skutečnosti je v 17. bodě odůvodnění výše uvedeno, že všechny země včetně Ukrajiny vyvážely dotčený výrobek v období přezkumného šetření do EU v zanedbatelném množství. Z takového množství nelze vyvodit žádné rozumné závěry, a tudíž v případě Ukrajiny žádné obnovení dumpingu stanoveno nebylo. Toto tvrzení se proto zamítá.
3. Vývoj vývozu v případě zrušení opatření
Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(108)
V předchozím šetření Komise stanovila, že výrobní kapacita na Ukrajině přesahuje 400 000 tun ročně. Od té doby však dva ze známých výrobců výrobu svařovaných trubek ukončili, konkrétně Lugansk Tube Plant a Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, což je jeden z výrobních závodů skupiny Interpipe. Vzhledem k tomu, že doposud nebylo potvrzeno žádné další posílení výrobní kapacity na Ukrajině, je současná kapacita výrazně nižší než během předchozího šetření.
(109)
Co se týká využití kapacity, o němž je řeč výše ve 108. bodě odůvodnění, ukázalo se, že skupina Interpipe během období přezkumného šetření vytěžovala kapacitu s přihlédnutím k technickým omezením závodu téměř naplno.
(110)
Dalším důležitým aspektem je zeměpisná poloha ukrajinských závodů. Většina z nich se nachází na východě Ukrajiny a je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací v této části země. Není proto jisté, do jaké míry mohou tyto společnosti svou výrobní kapacitu plně využívat.
(111)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že nezanedbatelná část ukrajinské výroby se nachází mimo území postižené současnou bezpečnostní situací. V této souvislosti je však třeba poznamenat, že i společnosti nacházející se mimo toto území jsou nepřímo ovlivněny bezpečnostní situací, například potížemi s dodávkami surovin. Proto se vyvozuje závěr, že většina ukrajinských závodů je přímo či nepřímo ovlivněna současnou bezpečnostní situací. Toto tvrzení se proto zamítá.
(112)
Na druhou stranu lze vzhledem k mimořádné situaci na Ukrajině po konci období přezkumného šetření očekávat, že jakmile se bezpečnostní situace stabilizuje, uplatní se volné kapacity na domácím trhu díky stavebnictví. Obdobný výrobek se totiž používá i ve stavebnictví, například jako nosný prvek, pro účely oplocení, ochrany a ke stavbě lešení.
(113)
Vzhledem ke snížení výrobní kapacity a k očekávané zvýšené poptávce na domácím trhu lze konstatovat, že dostupná volná kapacita na vývoz do všech zemí je omezená.
(114)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že Ukrajina má značnou volnou kapacitu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými konkrétními důkazy a byla proto zamítnuta.
(115)
Zúčastněné strany dále tvrdily, že skupina Interpipe prohlásila, že podstatně zvýší svůj vývoz do EU o přibližně 60 %, což je v rozporu s tvrzením týkajícím se omezené ukrajinské volné kapacity, která je k dispozici pro vývoz. Toto tvrzení však nemůže být přijato. Prohlášení skupiny Interpipe se vztahuje ke společnosti jako takové, nikoli konkrétně k dotčenému výrobku. I pokud by se toto prohlášení týkalo dotčeného výrobku, zvýšení vývozu o přibližně 60 % by vedlo pouze k tržnímu podílu v EU ve výši 0,5 %, což by bylo stále považováno za zanedbatelné. Toto tvrzení proto není v rozporu se závěrem, že dostupná volná kapacita pro vývoz do všech zemí je omezená.
(116)
Stejné zúčastněné strany rovněž namítly, že volná kapacita by neměla být zahrnuta do analýzy dumpingu vzhledem k tomu, že využití kapacity nelze považovat za výmluvný ukazatel újmy v analýze újmy, jak je uvedeno níže ve 139. bodě odůvodnění.
(117)
Toto tvrzení proto nemůže být přijato. Tyto dva rozbory totiž sledují odlišné cíle. V analýze újmy je posuzováno, zda nízké využití kapacity lze považovat za známku újmy pro výrobní odvětví Unie, což tak nutně být nemusí v případě, že zbývající kapacitu je možné použít k výrobě jiných výrobků. Na druhou stranu analýza dumpingu zkoumá volnou kapacitu jako takovou, jinými slovy nevyužitou kapacitu, jež může být použita k výrobě jakýchkoli výrobků, a je tedy snadno dostupná k výrobě dotčeného výrobku.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(118)
Vzhledem k omezené dostupné volné kapacitě na Ukrajině a omezenému riziku přesměrování dumpingového vývozu lze konstatovat, že v případě zrušení platných opatření neexistuje riziko zásadního zvýšení ukrajinského dumpingového vývozu dotčeného výrobku. Je proto nepravděpodobné, že by pozbytí platnosti antidumpingových opatření v případě Ukrajiny vedlo k obnovení dumpingu v nezanedbatelném množství ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(119)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek okolo 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a na základě údajů z žádosti o přezkum u ostatních výrobců v Unii) představuje celkovou výrobu v Unii. Všichni tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(120)
Jak je vysvětleno výše v 11. bodě odůvodnění, vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni výrobního odvětví Unie, a to na základě informací obdržených od spolupracujících výrobců a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní toky, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(121)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie určených pro trh Unie a na základě údajů statistik Eurostatu o objemu dovozu na trh Unie.
(122)
Během posuzovaného období se spotřeba EU snížila o 28 %. V roce 2011 klesla o 6 %, v roce 2012 o 8 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 10 procentních bodů. Klesající trend lze částečně vysvětlit do určité míry dopadem technického vývoje, neboť v případě vodovodního potrubí je tendence nahrazovat ocelové trubky výrobky z jiných materiálů, jako je například měď, plast nebo nerezová ocel.
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
561 955
528 191
460 847
404 394
Index (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany tvrdily, že spotřeba EU byla výrazně podceněna. Žádná z těchto stran však toto tvrzení nepodložila spolehlivými důkazy, a proto jej nebylo možné přijmout.
2. Dovoz z Běloruska, ČLR a Ruska
(124)
Šetřením bylo stanoveno, že riziko pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny není pravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), z toho důvodu nebylo nepatrné množství dovozu z Ukrajiny posuzováno společně s dovozem z ostatních dotčených zemí v níže uvedené analýze.
(125)
Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z Běloruska, ČLR a Ruska, byla individuální situace každé z těchto tří zemí přezkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(126)
Co se týká množství a dumpingového rozpětí a vzhledem k nevýznamnému objemu dovozu během období přezkumného šetření, provedla Komise výhledovou analýzu pravděpodobného objemu vývozu a dumpingových rozpětí pro jednotlivé země v případě zrušení opatření. Z této analýzy vyplynulo, že v případě zrušení opatření by se objem vývozu pravděpodobně zvýšil na úroveň převyšující úroveň dosaženou v období přezkumného šetření a zcela jistě by přesáhl zanedbatelnou úroveň (viz 33., 56. a 80. bod odůvodnění výše). Komise rovněž stanovila, že v případě zrušení opatření lze očekávat podstatné dumpingové rozpětí (viz 30., 53. a 78. bod odůvodnění výše).
(127)
Co se týká průměrné dovozní ceny, nelze na základě zanedbatelného množství dovozu dospět k žádným přesvědčivým závěrům.
(128)
Šetřením však bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený výrobek dovezený z Běloruska, ČLR a Ruska a obdobný výrobek vyrobený a prodaný výrobním odvětvím Unie se shodují ve všech základních fyzických a technických vlastnostech.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna, pokud jde o Bělorusko, ČLR a Rusko. Dovoz z těchto tří zemí byl proto zkoumán souhrnně.
a) Objem
(130)
Objem dovozu dotčeného výrobku z Běloruska, ČLR a Ruska do Unie klesl o 60 %, a to z přibližně 7 000 tun v roce 2010 na přibližně 2 900 tun v období přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 31 %, v roce 2012 však klesl o 62 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o dalších 28 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Běloruska
25
55
0,1
-
Index (2010 = 100)
100
222
0
0
Tržní podíl dovozu z Běloruska
0 %
0 %
0 %
0 %
Cena dovozu z Běloruska (EUR/t)
677
1 246
600
-
Index (2010 = 100)
100
184
89
-
Objem dovozu z ČLR
712
375
458
118
Index (2010 = 100)
100
53
64
17
Tržní podíl dovozu z ČLR
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Cena dovozu z ČLR (EUR/t)
636
1 052
1 347
2 102
Index (2010 = 100)
100
165
212
330
Objem dovozu z Ruska
6 396
8 937
4 440
2 790
Index (2010 = 100)
100
140
69
44
Tržní podíl dovozu z Ruska
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Cena dovozu z Ruska (EUR/t)
470
506
513
462
Index (2010 = 100)
100
108
109
98
Objem dovozu z dotčených zemí
7 133
9 367
4 898
2 908
Index (2010 = 100)
100
131
69
41
Tržní podíl dovozu z dotčených zemí
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Cena dovozu z dotčených zemí (EUR/t)
488
532
591
528
Index (2010 = 100)
100
109
121
111
Zdroj: Comext.
b) Tržní podíl
(131)
Příslušný tržní podíl vývozců z Běloruska, ČLR a Ruska na trhu Unie se snížil z 1,3 % v roce 2010 na 0,7 % během období přezkumného šetření. Konkrétně se tržní podíl zvýšil z 1,3 % v roce 2010 na 1,8 % v roce 2011, v roce 2012 pak opět klesl na 1,1 % a v období přezkumného šetření klesl znovu až na 0,7 %.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(132)
Od roku 2010 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska, ČLR a Ruska zvýšila o 11 %, a to ze 488 EUR/t v roce 2010 na 528 EUR/t během období přezkumného šetření. Konkrétně se ceny zvýšily o 9 % v roce 2011, o 12 % v roce 2012 a během období přezkumného šetření o 10 % klesly.
ii) Cenové podbízení
(133)
Vzhledem k velmi malému množství prodeje dotčeného výrobku během období přezkumného šetření z ČLR a Ruska do Unie nelze dospět k jakýmkoli spolehlivým závěrům. Bylo proto provedeno srovnání cen obdobného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami výrobku, který je předmětem šetření, vyráběného v Bělorusku, ČLR a Rusku a prodávaného do ostatních zemí. Z tohoto srovnání vyplynulo značné cenové podbízení.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Indie
25 720
48 704
58 619
53 007
Tržní podíl dovozu z Indie
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Objem dovozu z Turecka
83 654
83 753
98 742
69 757
Tržní podíl dovozu z Turecka
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Objem dovozu z Ukrajiny
956
573
944
1 147
Tržní podíl dovozu z Ukrajiny
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Objem dovozu z jiných třetích zemí
34 948
42 714
38 518
30 374
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období zvýšil. Tržní podíl dovozu z Ukrajiny zůstal na velice nízké úrovni. Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil.
(135)
Po zveřejnění výsledků šetření zúčastněné strany namítly, že 12 % ztráta tržního podílu výrobního odvětví Unie byla téměř zcela absorbována narůstajícím tržním podílem Indie a Turecka a že levný dovoz z Indie a Turecka je pravděpodobně hlavním důvodem nestabilní situace výrobního odvětví Unie. V této souvislosti je vhodné poznamenat, že cílem současného šetření je zjistit, zda by zrušení platných opatření v případě oněch tří zemí, u kterých byla stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu, mohlo pravděpodobně vést k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Během šetření bylo potvrzeno výrazné cenové podbízení, pokud jde o prodej výrobků z Běloruska, ČLR a Ruska do ostatních zemí. V případě zrušení opatření lze proto očekávat obnovení dumpingového vývozu z těchto zemí do EU, což by v důsledku pravděpodobně vedlo ke zvýšení újmy pro výrobní odvětví Unie. Skutečnost, že dovoz z Turecka a Indie se během posuzovaného období mohl zvýšit, nemá vliv na toto posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské faktory a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1. Makroekonomické prvky
a) Výroba
(137)
Z úrovně kolem 437 000 tun v roce 2010 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 37 %. Konkrétně v roce 2011 klesla o 14 %, v roce 2012 o 19 procentních bodů a v období přezkumného šetření opět o další 4 procentní body. Příčinou poklesu výroby byl pokles spotřeby a zejména pak zvýšený dovoz z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
437 492
376 106
294 260
277 483
Index (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Kapacita a míra využití kapacity
(138)
Výrobní kapacita činila v roce 2010 více než 1 700 000 tun, během posuzovaného období se snížila o 16 %. Příčinou poklesu bylo to, že někteří výrobci EU snížili počet denních výrobních směn.
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Index (2010 = 100)
100
92
75
84
Využití kapacity
25 %
23 %
22 %
19 %
Index (2010 = 100)
100
93
90
75
Zdroj: Šetření.
(139)
V roce 2010 dosáhlo využití kapacity 25 %. V roce 2011 došlo k poklesu na 23 %, v roce 2012 na 22 % a během období přezkumného šetření využití kapacity kleslo na 19 %. Příčinou nízké míry využití kapacity byla především skutečnost, že výrobky, na něž se toto šetření nevztahuje (zejména duté profily) mohou být vyráběny s použitím stejného výrobního zařízení, které se používá k výrobě svařovaných trubek a dutých profilů. Míra využití kapacity proto není nutně výmluvným ukazatelem újmy v tomto výrobním odvětví.
c) Objem prodeje
(140)
Prodej výrobního odvětví Unie, pokud jde o vlastní výrobky prodávané odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl v roce 2011 o 16 %, v roce 2012 o 21 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření se tedy prodej snížil celkově o zhruba 40 %. Příčinou byl pokles spotřeby a zvýšení dovozu z Indie a Turecka.
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
409 544
343 080
259 127
247 201
Index (2010 = 100)
100
84
63
60
Zdroj: Šetření.
d) Tržní podíl
(141)
Výrobní odvětví Unie mělo v roce 2010 tržní podíl ve výši 73 %. V roce 2011 klesl na 65 %, v roce 2012 na 56 % a během období přezkumného šetření podíl opět stoupl na 61 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově snížil o 12 procentních bodů.
2010
2011
2012
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie
73 %
65 %
56 %
61 %
Index (2010 = 100)
100
89
77
84
Zdroj: Šetření.
e) Růst
(142)
Za období od roku 2010 do období přezkumného šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 28 %, klesl objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 %. V důsledku toho výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztratilo 12 procentních bodů na tržním podílu. Výrobní odvětví Unie tedy během posuzovaného období neprofitovalo z žádného růstu.
f) Zaměstnanost
(143)
Počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie klesl v roce 2011 o 13 %, v roce 2012 o 27 procentních bodů a během období přezkumného šetření o další 3 procentní body. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie za posuzované období klesla celkově o 43 %, tedy z přibližně 1 600 na méně než 1 000 osob.
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
1 655
1 446
991
939
Index (2010 = 100)
100
87
60
57
Zdroj: Šetření.
g) Produktivita
(144)
Produktivita pracovní síly výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance a rok, z počáteční úrovně 264 tun na zaměstnance nejprve v roce 2011 mírně klesla o 2 %. V roce 2012 vzrostla o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření zůstala beze změny. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 12 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
264
260
297
296
Index (2010 = 100)
100
98
112
112
Zdroj: Šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(145)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2011 zvýšily o 5 %, v roce 2012 o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření o 4 procentní body klesly. Za posuzované období se tyto ceny zvýšily celkově o 2 %, a to z 833 EUR/t na 848 EUR/t v období přezkumného šetření.
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
833
871
881
848
Index (2010 = 100)
100
105
106
102
Zdroj: Šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(146)
Šetřením byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu značného rozpětí o velikosti, kterou u Běloruska, ČLR a Ruska nelze považovat za zanedbatelnou.
(147)
Jak je uvedeno výše, Komise se domnívá, že pokračování nebo obnovení dumpingu v případě Ukrajiny je nepravděpodobné.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(148)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně dosáhla zamýšleného cíle, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii, výrobní odvětví se stále nachází ve velmi nestabilním a zranitelném stavu. Za posuzované období klesl například objem výroby o 37 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, o 40 % a zaměstnanost o 43 %. Kromě toho se snížil podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU, a to ze 73 % v roce 2010 na 61 % během období přezkumného šetření. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům jakéhokoli dumpingového dovozu na trh Unie velice zranitelné.
4.2. Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(149)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku byl do roku 2011 téměř beze změny. V roce 2012 se zvýšil o 14 procentních bodů a během období přezkumného šetření o 10 procentních bodů klesl. Během období přezkumného šetření byl tedy konečný stav zásob o 5 % vyšší než v roce 2010.
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
13 892
14 039
16 012
14 556
Index (2010 = 100)
100
101
115
105
Zdroj: Šetření.
b) Mzdy
(150)
Během posuzovaného období se náklady na pracovní sílu snížily o 29 %. Konkrétně v roce 2011 klesly o 2 %, v roce 2012 o 15 procentních bodů a během období přezkumného šetření o dalších 12 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na pracovní sílu (v EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Index (2010 = 100)
100
98
83
71
Zdroj: Šetření.
(151)
Během posuzovaného období se pracovní náklady na zaměstnance zvýšily o 25 %. To je pravděpodobně pouze přechodná situace související s náklady na propouštění způsobenými značným poklesem počtu zaměstnanců.
2010
2011
2012
OPŠ
Roční náklady na jednoho zaměstnance (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Index (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Ziskovost a návratnost investic
(152)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje, vyjádřená jako procento čistého prodeje, na trhu Unie, pokud jde o prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku, od roku 2010, kdy dosahovala více než 7 % ztráty, zlepšila a během období přezkumného šetření dosáhla téměř 1 % zisku. Konkrétně se ztráta výrobců v Unii zařazených do vzorku snížila ze 7,3 % v roce 2010 na 5 % v roce 2011, a potom na 0,6 % v roce 2012, přičemž během období přezkumného šetření prodej dosáhl mírného zisku 0,8 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Návratnost investic (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Index (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Zdroj: Šetření.
(153)
Příčinou růstu ziskovosti je skutečnost, že během posuzovaného období se zvýšily prodejní ceny o 2 %, zatímco výrobní náklady (převážně za tepla válcované svitky, na něž připadá více než 60 % výrobních nákladů) se během stejného období o 6 % snížily, stejně jako výrazně klesly roční náklady na pracovní sílu. Výrobci v Unii zařazení do vzorku proto mohli postupně začít zavádět ziskové ceny svým odběratelům na trhu EU.
(154)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, kopírovala do značné míry trend ziskovosti. V roce 2010 ztráta dosahovala 19,2 %, v roce 2011 se snížila na 11,8 %, v roce 2012 výrobci dosáhli zisku ve výši 0,5 % a během období přezkumného šetření pak zisk činil 4,3 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu
(155)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2010 přibližně - 44 milionů EUR. V roce 2011 se zvýšil na přibližně - 7 milionů EUR, v roce 2012 na téměř 17 milionů EUR a během období přezkumného šetření na přibližně 20 milionů EUR. Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže. Toto zlepšení mohlo být způsobeno snížením výrobních nákladů a nákladů na pracovní sílu a mírným zvýšením cen.
2010
2011
2012
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Index (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Zdroj: Šetření.
e) Investice
(156)
Roční investice do výroby obdobného výrobku, pokud jde o výrobce v Unii zařazené do vzorku, se v roce 2011 snížily o 34 %, v roce 2012 se o 90 procentních bodů zvýšily a během období přezkumného šetření se o 59 procentních bodů opět snížily. Za posuzované období se investice určené k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity, snížily o 3 %.
2010
2011
2012
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Index (2010 = 100)
100
66
156
97
Zdroj: Šetření.
5. Závěr ohledně újmy
(157)
Řada ukazatelů, zejména finančních ukazatelů, se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ziskovost se zvýšila a ze 7 % ztráty dosáhla zisku 0,8 %, což je však stále nižší než cílový zisk 5 % dosažený v předchozím šetření. Návratnost investic se zlepšila z více než 19 % ztráty na více než 4 % zisk a úroveň peněžního toku z - 44 milionů EUR na 20 milionů EUR. Tyto údaje svědčí o tom, že výrobní odvětví se částečně zotavilo.
(158)
Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření však řada ukazatelů vykázala negativní vývoj. Objem výroby se snížil o 37 %, využití kapacity o 25 %, objem prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení, klesl o 40 %, tržní podíl výrobního odvětví Unie klesl o 12 procentních bodů a zaměstnanost o 43 %.
(159)
Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého tržního podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Je tedy zřejmé, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velice zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu.
(160)
I kdyby byl nestabilní stav výrobního odvětví Unie kvalifikován jako podstatná újma, nemohl by být přičítán dovozu z dotčených zemí. Tři dotčené země (v případě Ukrajiny bylo šetřením zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu není pravděpodobné) představují méně než 1 % kumulativního podílu na trhu EU. Absence cenového nátlaku ze strany dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet dostatečně ziskové ceny, ačkoli výrazně nižší, než je cílový zisk.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dovoz z ČLR, Běloruska a Ruska
(161)
Výše uvedené trendy svědčí o tom, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází ve velice nestabilním stavu.
(162)
Jak je uvedeno výše, vývozci tří dotčených zemí disponují volnou kapacitou, jež jim umožňuje velmi rychle navýšit vývoz. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že v případě zrušení antidumpingových opatření by značné množství vývozu, v současnosti vyvážené do těchto třetích zemí, bylo přesměrováno na trh EU. Tento nárůst dumpingového dovozu za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, pravděpodobně zvýší cenový nátlak na trh Unie, a tedy ještě zhorší již tak nestabilní stav výrobního odvětví Unie. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v předchozím šetření, kdy se tržní podíl dovozu z dotčených tří zemí do EU během pouhých tří a půl let ztrojnásobil, a to z 6,2 % v roce 2004 na 18,7 % v období šetření (od 1. července 2006 do 30. června 2007). Vyvážející výrobci v ČLR, Bělorusku a Rusku tedy již prokázali svou schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(163)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření je obnovení újmy pravděpodobné.
2. Dovoz z Ukrajiny
(164)
Vzhledem k tomu, že v případě Ukrajiny byl učiněn závěr, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné, není nutné uvádět žádné další analýzy vztahující se k pravděpodobnosti obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
(165)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Při posouzení zájmu Unie byly vzaty v úvahu zájmy všech zúčastněných stran. V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dostaly příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(166)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve velice nestabilním stavu. Antidumpingová opatření částečně splnila svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výrobní odvětví Unie se opět stává mírně ziskové, ovšem na úkor svého podílu na trhu Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo díky platným opatřením zlepšit svou finanční situaci preferováním cen před objemem. Zrušením opatření by se zvýšil cenový nátlak na trh Unie, což by opět vedlo ke ztrátám. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.
2. Zájem dovozců a uživatelů
(167)
Komise kontaktovala více než 100 uživatelů a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se záměrem navázat spolupráci, na niž však nikdo z nich neodpověděl. Důvodem může být velmi malý objem vývozu každé z dotčených zemí na trh Unie. V každém případě žádný faktor nenasvědčuje tomu, že by dovozci nebo uživatelé byli neúměrně zasaženi, pokud by se platnost opatření prodloužila.
(168)
S ohledem na výše uvedené lze proto považovat za nepravděpodobné, že by prodloužení platnosti opatření podstatně ovlivnilo situaci dovozců a uživatelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu EU
(169)
Spotřeba EU za posuzované období klesla o 28 %, přičemž během období přezkumného šetření dosahovala 400 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během posuzovaného období soustavně převyšovala poptávku v EU a v období přezkumného šetření dosahovala téměř 1 500 000 tun. Mezi výrobci v EU je tedy dostatečná hospodářská soutěž. Výrobní odvětví Unie navíc během období přezkumného šetření funguje při pouhé 19 % míře využití kapacity, neboť vyrábí jiné výrobky (dotčený výrobek a další výrobky, jako například duté profily) za použití stejného výrobního zařízení. V případě zvýšené poptávky má proto výrobní odvětví Unie volnou kapacitu na zvýšení výroby úpravou sortimentu výroby. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, především z Indie a Turecka.
(170)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyvodit závěr, že v případě zachování antidumpingových opatření by mohlo dojít k nedostatečnému zásobení trhu EU nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu EU.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(171)
Z výše uvedeného je zřejmé, že negativní dopad zachování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení platnosti opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(172)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování stávajících opatření. V návaznosti na toto zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. V odůvodněných případech byly jejich připomínky a stanoviska náležitě zohledněny.
(173)
Z výše uvedeného vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických (ad valorem) cel různých sazeb.
(174)
Pokud jde o Ukrajinu, bylo zjištěno, že pokračování nebo obnovení dumpingu je nepravděpodobné (viz 17. a 118. bod odůvodnění výše), a proto by opatření měla být zrušena a řízení ukončeno.
(175)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyráběné jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(176)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi. (5) Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(177)
Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, kruhového průřezu a o vnějším průměru nepřevyšujícím 168,3 mm, v současnosti kódů KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77 (kódů TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 a 7306307780), pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska, s výjimkou potrubních trubek používaných pro ropovody a plynovody, pažnic a trubek používaných při vrtné těžbě ropy nebo plynu nebo přesně kalibrovaných trubek a trubek a dutých profilů s připojeným příslušenstvím vhodných pro vedení plynů či kapalin používaných v civilních letadlech.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Všechny společnosti
90,6 %
-
Rusko
Skupina TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company a Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Skupina OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works a Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Všechny ostatní společnosti
20,5 %
A999
Bělorusko
Všechny společnosti
38,1 %
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 pocházejícího z Ukrajiny se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2015.