RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 796/2012
af 30. august 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1136/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 27,1 % og 47,4 % på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 26. april 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association) på vegne af tre EU-producenter (»ansøgeren«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede EU-produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel).
(3)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 23. juli 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter i Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(9)
I betragtning af antallet af eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og meddelte Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, og da kun en ikke forretningsmæssigt forbundet importør gav sig til kende uden at meddele Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, blev det ikke fundet hensigtsmæssigt at gøre brug af stikprøveudtagning i disse tilfælde.
(10)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af to virksomheder ud af de seks EU-producenter, som man havde kendskab til inden undersøgelsens indledning, og de blev udvalgt ud fra deres salg og produktion af den pågældende vare i 2010 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven repræsenterede over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede salg i NUP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter gjorde indsigelser imod den foreslåede stikprøve.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter i stikprøven, den importør, der gav sig til kende, og til alle brugere, som den vidste var berørt af sagen.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven og to brugere. Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør, der, jf. betragtning 9, gav sig til kende, besvarede ikke stikprøvespørgsmålene og indsendte heller ikke en spørgeskemabesvarelse.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italien
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenien
b)
bruger
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tjekkiet.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som i den oprindelige forordning, nemlig bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der almindeligvis anvendes til at arkivere løsblade og andre dokumenter i løsbladebind eller brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) (»den pågældende vare«) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter. Ringmekanismer, som tariferes under samme KN-kode, indgår ikke i varedækningen for den pågældende vare i forbindelse med denne undersøgelse.
(15)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionen fra den oprindelige undersøgelse, nemlig at den pågældende vare og den vare, som fremstilles i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(17)
Ingen af de kendte kinesiske eksporterende producenter, der blev kontaktet ved indledningen af proceduren, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 9. De kinesiske myndigheder blev underrettet herom, såvel som om den mulige anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig offentligt tilgængelige oplysninger såsom virksomhedernes websteder og produktsøgemaskiner, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og oplysninger indhentet fra de samarbejdsvillige parter i den fornyede undersøgelse (navnlig ansøgerne og EU-producenterne i stikprøven).
2. Dumping af importen i NUP
(19)
Med henblik på at fastsætte en normal værdi blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for anvendelsen af et referenceland.
(20)
Hvad angår eksportprisen, var Kommissionen ikke i stand til at fastsætte mængderne eller priserne for eksportsalget på transaktionsbasis som følge af manglende samarbejde fra de to eksporterende producenter i Kina og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på EU-markedet. Derfor undersøgte Kommissionen alternative måder til at fastslå eksportprisen.
(21)
Det blev indledningsvis overvejet, om Eurostat sammenholdt med andre tilgængelige data kunne anvendes som en alternativ metode til at fastsætte eksportpriserne. Disse oplysninger blev fundet uegnede, for så vidt at en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de andre kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne pr. varetype med EU-erhvervsgrenens.
(22)
Dernæst undersøgte Kommissionen også, om man kunne anvende de eksportpriser, der fremgik af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Det skal erindres, at denne metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og at man herved opnår en sammenligning pr. varetype. Fakturaerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse vedrørte dog eksportpriser til andre tredjelande.
(23)
Der kunne følgelig ikke foretages en dumpingberegning på grundlag af eksportprisen til Unionen, og det var ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
(24)
Hvad angår undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft i forhold til importen fra Kina.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
På grund af det manglende samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev den normale værdi sammenlignet med eksportpriserne fra Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
3.1.1. Grundlag for fastsættelse af normal værdi
(26)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke var muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
EU-erhvervsgrenens anmodning om en fornyet undersøgelse opregnede en række producenter i andre markedsøkonomier end Unionen (nemlig Indien, Iran og Thailand). Efter indledningen af undersøgelsen blev disse producenter kontaktet af Kommissionen lige som andre potentielle producenter i disse lande, der kunne identificeres ud fra offentligt tilgængelige kilder.
(28)
I indledningsmeddelelsen fremgik det, at hvis producenter fra andre markedsøkonomier end Unionen ikke samarbejdede, påtænkte Kommissionen at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. De priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, blev faktisk anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi i den oprindelige undersøgelse.
(29)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger om det hensigtsmæssige i at anvende dette grundlag for at fastsætte den normale værdi.
(30)
Ingen af de producenter, som Kommissionen kontaktede i lande med markedsøkonomi uden for Unionen, besluttede at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse.
(31)
På dette grundlag havde Kommissionen ikke andet valg end at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
3.1.2. Normal værdi
(32)
Den normale værdi blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og jf. betragtning 26-31, fastsat ved at anvende den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare i normal handel.
(33)
Dermed blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven på hjemmemarkedet ved salg til uafhængige kunder.
(34)
Det blev først efterprøvet, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare fra EU-producenterne i stikprøven til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om den samlede mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den samlede mængde, som eksporteredes til Unionen, fastlagt ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Eurostat og andre statistikker blev, jf. betragtning 21, fundet uegnede til at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping, men de kan dog anvendes til at angive et importniveau (som er nødvendigt for den samlede mængde, der eksporteredes fra Kina) til Unionen. På dette grundlag blev det samlede hjemmemarkedssalg for EU-producenterne i stikprøven fundet tilstrækkeligt repræsentativt i NUP. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, var det ikke muligt at analysere repræsentativiteten pr. varetype.
(35)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget for hver af EU-producenterne i stikprøven kan anses for at have fundet sted i normal handel, dvs. om de gennemsnitlige salgspriser for hver EU-producent i stikprøven var på niveau med eller over de gennemsnitlige produktionsomkostninger og dermed rentable.
(36)
På dette grundlag blev det fastslået, at EU-producenternes salg generelt var rentabelt, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven.
3.1.3. Eksportpris
(37)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev det konkluderet, at det bedst egnede grundlag var de oplysninger om eksportpriserne fra Kina til tredjelande, som fremgik af klagen.
3.1.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget ab fabrik. Sammenligningen viste, at eksportprisen til tredjelandene i anmodningen om en fornyet undersøgelse var væsentligt lavere end den normale værdi (over 30 %). Dette indikerer, at priserne til Unionen sandsynligvis vil blive dumpede, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(39)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, er følgende konklusioner især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(40)
På dette grundlag blev det konstateret, at den kinesiske produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kan anslås til mellem mindst 600 og 700 millioner enheder, hvilket er baseret på oplysninger fra EU-erhvervsgrenen.
(41)
De oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, viser desuden, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved at begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger eller fremsendte oplysninger vedrørende produktionskapacitet i Kina.
(43)
På dette grundlag er produktionskapaciteten i Kina ca. 170 %-350 % højere end EU-forbruget og væsentligt højere end EU-produktionen.
3.3. De kinesiske eksporterende producenters produktion og uudnyttede kapacitet
(44)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den faktiske produktion og overskydende kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(45)
I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til 200-400 millioner enheder og den overskydende kapacitet til 200-500 millioner enheder. Den overskydende kapacitet svarer nogenlunde til EU-forbruget.
(46)
De indsendte overslag blev fundet rimelige efter at være blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder, hvor dette var muligt.
(47)
Hvad angår den overskydende kapacitet i betragtning 41, viste de oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(48)
Ud fra ovenstående kan det med rimelighed konkluderes, at der i Kina er en væsentlig overskydende kapacitet. Der er, jf. betragtning 49-55, stor sandsynlighed for, at denne overskydende kapacitet vil blive sendt direkte til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
De oplysninger, der blev indhentet under den nuværende undersøgelse, viser, at EU-markedet vil være et attraktivt marked for import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal erindres, at EU-forbruget var omfattende og nær ved 400 millioner enheder, før foranstaltningerne indførtes. Samtidig var importen fra Kina over 200 millioner enheder og tegnede sig for over 50 % af det samlede EU-forbrug.
(50)
Undersøgelsen har vist, at EU-efterspørgslen efter bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er forblevet betydelig. EU-forbruget faldt kun let i den betragtede periode, jf. betragtning 63-64 og 98, og EU-markedet er stadig verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og tegner sig for over 50 % af verdensmarkedet.
(51)
Der findes desuden kun få andre markeder for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som sandsynligvis ikke vil kunne absorbere den overskydende kapacitet fra Kina.
(52)
Desuden viser en sammenligning af eksportpriserne ved import fra Kina til tredjelande og priserne på EU-markedet, jf. betragtning 38, at EU-markedet ville være attraktivt for denne type lavprisimport, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette skyldes også, at priserne generelt er højere på EU-markedet end på andre eksportmarkeder.
(53)
I betragtning af ovenstående vil eksporten fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis blive rettet mod EU-markedet.
(54)
Det fremgår af offentligt tilgængelige oplysninger om producenterne i Kina, at disse virksomheder hovedsagelig eller udelukkende retter deres salg til eksportmarkedet.
(55)
Endelig skal det bemærkes, at der siden indførelsen af de endelige foranstaltninger er set et antal tilfælde af ukorrekt klassificering af importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvorved store mængder af separate bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og mapper blev angivet som fuldstændige ringbind. Som følge heraf blev der ikke betalt told for denne import. Denne ukorrekte klassificering betød, at Toldkodeksudvalget (i november 2010) udtalte, at bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret under disse omstændigheder skulle angives separat. Det er for tidligt til at afgøre, om denne udtalelse har haft den fornødne virkning, og Kommissionen agter at overvåge situationen nøje. Denne praksis er dog yderligere bevis på, at EU-markedet til trods for de indførte foranstaltninger stadig er attraktivt for de eksporterende producenter i Kina.
3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(56)
Som nævnt i betragtning 38 viste en sammenligning af eksportpriserne til andre tredjelande i anmodningen om en fornyet undersøgelse og priserne på EU-markedet, at der er stor sandsynlighed for fornyet dumping.
(57)
I betragtning af den væsentlige overskydende produktionskapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængder og anvende dem til eksport, de sandsynligvis lave priser på disse eksportvarer og EU-markedets tiltrækningskraft på disse varer kan det med rimelighed antages, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport til dumpingpriser af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
I NUP blev der i Unionen fremstillet bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) af seks kendte producenter, hvoraf tre var ansøgere i den nuværende procedure. Ingen andre virksomheder gav sig til kende som EU-producenter i løbet af undersøgelsen. Det konkluderes derfor, at disse seks producenter udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (»EU-erhvervsgrenen«).
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(59)
Som led i skadesundersøgelsen blev der indhentet data fra Eurostat's statistikker og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over, anmodningen om en fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelserne og de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøgene.
(60)
De makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg i Unionen og til tredjelandsmarkeder, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping er baseret på de data, der blev indsendt af EU-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven suppleret med oplysninger fra de øvrige EU-producenter.
(61)
De mikroøkonomiske indikatorer, dvs. lagerbeholdninger, lønninger, salgspriser, rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital, henviser til de data, der blev indsendt af de to EU-producenter i stikprøven. Da virksomhederne i stikprøven tegner sig for over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede samlede EU-salg, ansås de for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Oplysningerne vedrørende de to virksomheder i stikprøven må af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19.
(62)
Da de kinesiske eksporterende producenter og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede, er udviklingen i importpriserne og underbuddet baseret på alternative kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, samt de oplysninger der blev indhentet under kontrolbesøgene. Importoplysningerne blev baseret på anmodningen om en fornyet undersøgelse, som var baseret på Eurostat's data. Da disse data også omfatter import af andre varer end den pågældende vare, blev de krydstjekket og behørigt justeret i forhold til andre fortrolige statistiske kilder, som Kommissionen råder over. Derfor måtte visse tal nedenfor indekseres eller anføres i intervaller for at beskytte de fortrolige statistikker.
2. Forbrug på EU-markedet
(63)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importen. Det blev konkluderet, at forbruget i NUP lå på mellem 200 og 350 millioner enheder.
(64)
Forbruget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette kunne delvis tilskrives den økonomiske krise og det ændrede forbrugsmønster (f.eks. fremme af grønne kontorer og elektronisk arkivering, generel nedgang i antallet af administrative job).
Tabel 1
Forbrug
2008
2009
2010
NUP
Mængde
Indeks (2008 = 100)
100
84
90
88
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
3. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(65)
Som det fremgår af tabel 2 herunder, faldt markedsandelen med 54 % i den betragtede periode.
(66)
Siden indførelsen af antidumpingtolden i 2006 er den kinesiske import desuden faldet væsentligt fra en markedsandel på 51 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse til mellem 7 og 15 % i NUP. Hvad angår importmængderne fra Kina, forblev de lave i den betragtede periode som følge af de gældende antidumpingforanstaltninger. Den kinesiske import var dog fortsat en vigtig kilde (85-95 % i NUP) til den samlede import i Unionen, hvilket skyldtes den begrænsede eksport af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra andre tredjelande. I den betragtede periode faldt importen med 59 %.
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importmængde Indeks (2008 = 100)
100
56
44
41
Importens markedsandel Indeks (2008 = 100)
100
66
48
46
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4. Udvikling i priserne på importen fra Kina og prisunderbuddet
4.1. Prisudvikling
(67)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke findes alternative kilder til information, var det ikke muligt at fastsætte en nøjagtig importpris. Dette skyldes, at statistikkerne, jf. betragtning 21, blev fundet uegnede, idet en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de øvrige kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype.
(68)
Det konkluderes ikke desto mindre, at de andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, var egnede til at indikere en generel udvikling i importprisen fra Kina. Udviklingen i importprisen viser et prisstigning i den betragtede periode.
Tabel 3
Importprisen på den pågældende vare
2008
2009
2010
NUP
Kina
Indeks
100
102
118
118
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4.2. Prisunderbud
(69)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke fandtes andre kilder til oplysninger, blev underbudsberegningen af de årsager, der fremgår af betragtning 37, baseret på de eksportpriser til tredjelande, der fremgår af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Underbudsniveauet blev vejledende fastsat til ca. 20 %.
5. Importmængder og markedsandele for importerede varer fra andre tredjelande
(70)
De største producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan er beliggende i Unionen og Kina. Importen fra andre tredjelande som f.eks. Indien blev fundet ubetydelig og under 1 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(72)
Produktionsmængden i Unionen lå inden for det samme interval i den betragtede periode, med undtagelse af 2009. Faldet i 2009, som til en vis grad skyldes den globale økonomiske krise, blev udlignet af en stigning i 2010.
(73)
Til trods for den negative udvikling i salget i Unionen, jf. betragtning 75-77, var EU-producenterne i stand til at opretholde produktionsniveauerne i den betragtede periode, idet de øgede deres eksport til tredjemarkeder, jf. betragtning 78.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktion
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008 = 100)
100
86
102
101
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
Produktionskapaciten steg let som følge af investeringer i ekstra kapacitet og EU-producenternes moderniseringsproces i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen var relativt stabil og udviste et let fald i 2009. Dette lette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise i 2009.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktionskapacitet
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapacitetsudnyttelse
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
86
99
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgsmængde i Unionen
(75)
Nedenstående tal viser EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder på EU-markedet.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008 = 100)
100
89
98
96
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(76)
Salget i Unionen faldt med 4 % i den betragtede periode.
(77)
I 2009 faldt salget med 11 %. Dette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise. I de efterfølgende år steg salget og nærmede sig i den betragtede periode tallene for 2008.
d) Salg til tredjelandsmarkeder
(78)
Tallene herunder viser EU-erhvervsgrenens salgsmængder til tredjelandsmarkeder og viser en markant stigning i salget i den betragtede periode.
Tabel 7
Salg til tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008 = 100)
100
157
221
214
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
e) Markedsandel
(79)
Til trods for et fald i salget i Unionen steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 9 % i den betragtede periode og var på mellem 80 % og 93 % i NUP. Stigningen i EU-markedsandelen var et resultat af faldet i forbruget i Unionen og af faldet i markedsandelen for importen fra Kina.
Tabel 8
Markedsandel i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
106
109
109
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
f) Vækst
(80)
Mellem 2008 og NUP faldt forbruget i Unionen med 12 %. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 %. EU-producenternes markedsandel steg med 9 %.
g) Beskæftigelse
(81)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse i denne sektor faldt i den betragtede periode. Faldet hang sammen med moderniseringen og mekaniseringen af produktionsprocessen i EU-erhvervsgrenen.
Tabel 9
Beskæftigelsen i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Antal ansatte
710
588
561
552
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
78
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
h) Produktivitet
(82)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i positiv retning i den betragtede periode og var stabil i 2010 og NUP.
(83)
Denne produktivitetsstigning hang sammen med den moderniseringsproces, som er beskrevet i betragtning 93.
Tabel 10
Produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (1 000 enheder/år)
495
513
642
642
Indeks (2008 = 100)
100
104
130
130
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det erindres, at der ikke kunne gennemføres en dumpingberegning, jf. begrundelserne i betragtning 19-23. Efter en sammenligning af den normale værdi, som blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser, og eksportprisen, som blev fastsat på grundlag af priserne til tredjelande, blev det dog fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(85)
Analysen viser, at EU-erhvervsgrenen i vidt omfang genrejste sig efter indførelsen af foranstaltningerne over for dumpingimporten, og de gældende foranstaltninger har vist sig effektive.
6.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(86)
Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.
Tabel 11
Ultimolagre
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
43
61
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(87)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger ikke var en relevant faktor for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, idet lagerbeholdningerne var præget af sæsonbestemte variationer.
b) Lønninger
(88)
I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen med 33 % pr. medarbejder.
Tabel 12
Lønomkostninger pr. medarbejder
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
116
133
133
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgspriser
(89)
De gennemsnitlige enhedspriser på bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen steg let mellem 2008 og NUP. Det relative fald i 2010 sammenlignet med 2009 er forbundet med prisudsving på råmaterialerne.
Tabel 13
Enhedspris på EU-markedet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
d) Rentabilitet
(90)
De nedenfor anførte fortjenstmargener er fastsat ved at udtrykke EU-erhvervsgrenens finansielle resultater i procent af omsætningen på EU-markedet.
Tabel 14
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
107
105
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(91)
Før indførelsen af de endelige foranstaltninger i 2006 led EU-erhvervsgrenen store tab. Derefter forbedredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode, men lå dog i NUP under det mål for fortjenesten på 5 %, som blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
e) Investeringer, investeringsafkast og likviditet
(92)
Udviklingen med hensyn til investeringer, investeringsafkast og likviditet fremgår af nedenstående tabel.
Tabel 15
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
100
152
41
51
Investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
100
111
109
108
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
291
247
236
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(93)
Som følge af genrejsningen efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006 gennemførte erhvervsgrenen omfattende investeringer i modernisering og udvidelse af produktionsanlæg, særlig i 2008 og 2009. Den forbedrede rentabilitet giver sig også udslag i en forbedret likviditet.
f) Evnen til at rejse kapital
(94)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke havde nævneværdige problemer med at rejse kapital.
6.3. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(95)
På grundlag af ovennævnte analyse har EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forbedret sig, og erhvervsgrenen har vist sig at være levedygtig efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006. I betragtning af, at ovennævnte positive udvikling først indtraf efter indførelsen af foranstaltningerne, er beskæftigelsen ikke desto mindre faldende, og rentabiliteten er stadig under målniveauet, og det konkluderes derfor, at erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar økonomisk situation. Det konkluderes derfor, at beviserne antyder, at skaden delvis eller udelukkende er blevet imødegået på grund af foranstaltningerne.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(96)
EU-erhvervsgrenens situation har forbedret sig betydeligt efter indførelsen af foranstaltningerne. Resultaterne af undersøgelsen viser dog, at EU-erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar situation.
(97)
Under disse omstændigheder er det hensigtsmæssigt at gennemføre en analyse af sandsynligheden for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne ophæves, for at undersøge, om den forventede udvikling i form af mængder og priser for importerede varer med oprindelse i Kina vil forværre den aktuelle situation, jf. betragtning 98-106.
(98)
Der er to store producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan - Kina og Unionen. Unionen er det største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan, efterfulgt af Sydamerika og Rusland. Der findes mindre producenter i andre lande såsom Indien, men de koncentrerer sig om deres respektive hjemmemarkeder. USA og Canada anvender andre arkiveringssystemer.
(99)
Det erindres, at der i Kina findes en markant overskydende kapacitet, og at produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges, jf. betragtning 45-48.
(100)
Det erindres også, at den overskydende kapacitet i Kina i store træk svarer til EU-forbruget, jf. betragtning 45.
(101)
Det blev desuden fastlagt, at en eventuel forøgelse af produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves, jf. betragtning 53. Dette er baseret på, at EU-markedet er verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med et forholdsvis stabilt forbrug, og at de gældende priser generelt er højere på EU-markedet end andre eksportmarkeder, jf. betragtning 52. Det skal også tages i betragtning, at der ikke findes andre væsentlige eksportlande, der producerer bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), end Unionen og Kina.
(102)
Desuden kan produktionskapaciteten i Kina nemt øges blot ved at ansætte flere medarbejdere, jf. betragtning 41. Den kinesiske eksport vil derfor nemt kunne dække en eventuel stigning i EU-forbruget. I betragtning af de potentielt lave priser på importvarer fra Kina, som blev påvist i sammenligningen af importpriserne og priserne til tredjelandsmarkeder, og den tilsyneladende ubegrænsede kapacitet til at producere til lave priser vil EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis ikke være i stand til at drage fordel af en eventuel stigning i efterspørgslen, hvilket vil føre til store tab af markedsandele.
(103)
På denne baggrund forventes det, at betingelserne for en eventuel væsentlig fremtidig stigning i importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen vil få alvorlige negative konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Som nævnt ovenfor forventes importmængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina at blive omfattende, hvis foranstaltningerne ophæves. Desuden vil denne import sandsynligvis udøve et betydeligt pres på prisen på EU-markedet og dermed også på EU-erhvervsgrenen, som antydet i analysen af prisniveauet og tredjelandsmarkederne. Det anslås nemlig ud fra de foreliggende oplysninger, at de nuværende kinesiske priser underbyder EU-priserne med ca. 20 %, jf. betragtning 69, hvilket indikerer, at der er stor sandsynlighed for, at den kinesiske import vil foregå til priser, der ligger væsentligt under EU-priserne, hvis foranstaltningerne ophæves.
(104)
EU-markedet er meget attraktivt for de kinesiske eksportører, hvilket også understreges ved de forskellige forsøg på ukorrekt klassificering for at undgå de gældende antidumpingforanstaltninger, jf. betragtning 55.
(105)
Ud fra ovenstående er det sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina vil føre til en kraftig stigning i importen til Unionen til meget lave priser, som sandsynligvis vil underbyde EU-salgspriserne markant. Dette vil forvolde væsentlig skade og tilintetgøre de investeringer og bestræbelser, som erhvervsgrenen har foretaget i de senere år med henblik at genrejse sig.
(106)
Konklusionen er derfor, at ophævelsen af de gældende foranstaltninger over for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina efter al sandsynlighed vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(107)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed.
(108)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(109)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den nuværende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(110)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at der sandsynligvis igen vil finde skadevoldende dumping sted, var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(111)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af import fra Kina.
(112)
Der er faktisk stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Importørernes og brugernes interesser
(114)
Som tidligere anført besvarede ingen af de identificerede ikke forretningsmæssigt forbundne importører spørgeskemaet. Importører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er normalt også brugere af den pågældende vare, idet de bruger den til at fremstille ringbind.
(115)
Adskillige brugere, dvs. producenter af ringbind, gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. Kun en bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse, som i betragtning af de indsendte oplysningers kvalitet, i et vist omfang kunne verificeres under et kontrolbesøg.
(116)
Den bruger, der blev kontrolleret, påstod, at antidumpingforanstaltningerne også burde gælde import af ringbind fra Kina. Disse påstande var der dog ikke ordentligt belæg for.
(117)
To brugere udtrykte modstand mod videreførelsen af foranstaltningerne. Deres påstande var dog ubegrundede.
(118)
På den anden side viste analysen også, at hvis de kinesiske virksomheder blev eneleverandører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) som følge af ophævelse af foranstaltningerne, ville situationen for producenterne af ringbind også blive alvorligt forværret, idet der ikke længere ville være konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Det blev derfor konkluderet, at de gældende foranstaltninger bidrager til et varieret udbud og konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvilket i sidste ende er i brugernes interesse.
(119)
Tre andre brugere, der kun bruger bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) produceret i Unionen, forholdt sig neutrale, og en af dem tilkendegav sin støtte til fordel for en videreførelse af foranstaltningerne.
(120)
Da omkostningerne til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun udgør en minimal procentdel af detailpriser på ringbind, har foranstaltningerne praktisk talt ingen indvirkning, om nogen, på prisen på det endelige produkt (ringbind) og dermed ingen betydning for slutbrugerne.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(121)
I betragtning af alle ovenstående faktorer konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(122)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Alle bemærkninger er blevet analyseret, men de har ikke ændret ved de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(123)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der generelt anvendes til arkivering af løsblade og andre dokumenter i løsbladebind og brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Fabrikant
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kina
27,1 %
A729
Alle andre virksomheder
47,4 %
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. august 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.