KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 897/2014
af 18. august 2014
om specifikke bestemmelser for gennemførelsen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, der finansieres inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 232/2014 om oprettelse af et europæisk naboskabsinstrument
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 291,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 232/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et europæisk naboskabsinstrument (1), særlig artikel 12,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2014 af 11. marts 2014 om fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil (2), særligt artikel 6, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Et af områderne i forordning (EU) nr. 232/2014 vedrører samarbejdet mellem på den ene side en eller flere medlemsstater og på den anden side et eller flere partnerlande som defineret i bilag I og/eller Den Russiske Føderation, som finder sted langs den del af Unionens ydre grænser, som de deler, med henblik på at øge det grænseoverskridende samarbejde.
(2)
Forordning (EU) nr. 236/2014 fastsætter regler for gennemførelse af bistand, som er fælles for alle instrumenter, der vedrører foranstaltninger over for tredjelande.
(3)
Forordning (EU) nr. 232/2014 fastsætter, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser, der fastlægger de specifikke bestemmelser for gennemførelsen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer. Disse bestemmelser skal blandt andet omfatte bestemmelser om samfinansieringssatsen og metoden, indhold, forberedelse, ændring og afslutning af fælles operationelle programmer, programstrukturernes rolle og funktion, herunder deres stilling, en effektiv fastlæggelse af deres struktur, ansvarlighed og ansvarsområder, en beskrivelse af forvaltnings- og kontrolsystemer og betingelser, som gælder for den tekniske og økonomiske forvaltning af EU-støtten, tilbagebetalingsprocedurer i alle deltagende lande, overvågning og evaluering, synliggørelse og informationsaktiviteter samt delt og indirekte forvaltning.
(4)
Det programmeringsdokument, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 232/2014, fastsætter de strategiske mål, der skal forfølges i forbindelse med det grænseoverskridende samarbejde, og de tematiske mål og forventede vejledende resultater af det pågældende samarbejde og indeholder den liste over de fælles operationelle programmer, der skal opstilles.
(5)
Det grænseoverskridende samarbejde skal gennemføres via flerårige fælles operationelle programmer, der dækker samarbejdet om en grænse eller en gruppe af grænser, og som omfatter flerårige prioriteter, der forfølger et ensartet sæt tematiske mål, og som kan gennemføres med EU-støtte.
(6)
Det er nødvendigt at fastsætte gennemførelsesbestemmelser, der fastlægger de detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, der finansieres inden for rammerne af forordning (EU) nr. 232/2014, og som sikrer de deltagende lande en vis fleksibilitet med hensyn til fastsættelsen af de nærmere detaljer i forbindelse med tilrettelæggelsen og gennemførelsen af hvert enkelt program under hensyntagen til dets særlige karakter. På grundlag af dette princip og i overensstemmelse med denne forordning skal de deltagende lande i fællesskab forelægge forslag til fælles operationelle programmer for Kommissionen til vedtagelse i overensstemmelse med artikel 10, stk. 4, i forordning (EU) nr. 232/2014.
(7)
Under hensyntagen til at alle deltagende lande skal inddrages i programmets beslutningsstrukturer, men at gennemførelsesopgaver normalt overdrages til en forvaltningsmyndighed i en medlemsstat, er der behov for bestemmelser, der regulerer organisationsstrukturen og dækker forvaltningsmyndighedens funktioner og opdelingen af funktioner mellem og i hvert organ, der indgår i programstrukturerne.
(8)
På grundlag af erfaringerne fra programmeringsperioden 2007-2013 har Kommissionen ikke automatisk det endelige ansvar for inddrivelse i partnerlandene. Der er derfor i gennemførelsesbestemmelserne fastsat nye bestemmelser, der giver de deltagende lande større ansvar med hensyn til forvaltning, kontrol og revision. Programmerne skal fastlægge deres egne forvaltnings- og kontrolsystemer på grundlag af disse bestemmelser. Partnerlandene skal bistå forvaltningsmyndighederne i forbindelse med gennemførelsen af programmerne ved at etablere nationale myndigheder, kontrolkontaktsteder og grupper af revisorer.
(9)
I overensstemmelse med artikel 10, stk. 8, i forordning (EU) nr. 232/2014 skal der om nødvendigt indgås aftaler mellem de deltagende lande og forvaltningsmyndigheden for at fastsætte bestemmelser, der ikke er omfattet af de finansieringsaftaler, der er indgået med partnerlandene og Den Russiske Føderation.
(10)
På grundlag af erfaringerne fra programmeringsperioden 2007-2013 er de procedurer og regler for tildeling af tilskud, som Kommissionen har udformet i forbindelse med foranstaltninger over for tredjelande, ikke længere obligatoriske. Programmer bør kunne anvende procedurer udviklet af de deltagende lande, forudsat at visse standarder i denne forordning er opfyldt.
(11)
I overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, i forordning (EU) nr. 232/2014 kan midler ydet efter denne forordning lægges sammen med midler ydet efter andre relevante EU-forordninger. Det gør det muligt at overføre støtte fra forordning (EU) nr. 232/2014 til programmer, der er finansieret inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 (3). I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 231/2014 (4) findes en tilsvarende bestemmelse om støtte, der overføres til programmer under forordning (EU) nr. 232/2014, for at omfatte deltagelsen af støttemodtagere under sidstnævnte forordning i de grænseoverskridende programmer, der er underlagt denne forordning. Disse nye bestemmelser forenkler forvaltningsprocedurerne for disse landes deltagelse i programmerne.
(12)
Da programmerne normalt gennemføres ved delt forvaltning, bør forvaltnings- og kontrolsystemerne være i overensstemmelse med Unionens bestemmelser, især Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (6) samt Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (7). Kommissionen bør i forbindelse med programmernes gennemførelse sikre, at EU-midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser.
(13)
Disse foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 232/2014.
(14)
For at sikre en rettidig programmering og gennemførelse af programmerne bør denne forordning træde i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
FØRSTE DEL
GENSTAND OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastsætter detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer som fastsat i artikel 12 i forordning (EU) nr. 232/2014 og artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 236/2014.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) »program«: et fælles operationelt program som omhandlet i artikel 10 i forordning (EU) nr. 232/2014
b) »deltagende lande«: alle medlemsstater, partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, og ethvert land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, der deltager i et program
c) »programmeringsdokument«: dokument som omhandlet i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 232/2014, og som fastsætter de strategiske mål, listen over programmer samt programmernes vejledende flerårige bevilling og geografiske støtteberettigelse
d) »programområde«: kerneregioner, tilstødende regioner, større sociale, økonomiske eller kulturelle centre og territoriale enheder som omhandlet i artikel 8, stk. 3 og 4, i forordning (EU) nr. 232/2014
e) »kerneregioner«: de territoriale enheder, som er omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 232/2014, og grænseområder i geografiske enheder, der er omfattet af instrumentet til førtiltrædelsesbistand, og i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som fastlagt i programmeringsdokumentet
f) »tilstødende regioner«: de territoriale enheder, som er omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) nr. 232/2014, og territoriale enheder, der støder op til kerneregioner i geografiske enheder, der er omfattet af instrumentet til førtiltrædelsesbistand, og i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
g) »fælles overvågningsudvalg«: det fælles udvalg, der er ansvarligt for overvågning af programmets gennemførelse
h) »forvaltningsmyndighed«: den myndighed eller det organ, der af de deltagende lande er udpeget som ansvarlig for forvaltningen af programmet
i) »national myndighed«: den enhed, der er udpeget af hvert deltagende land, og som har det endelige ansvar for at bistå forvaltningsmyndigheden i forbindelse med gennemførelsen af programmet på landets eget område
j) »fælles teknisk sekretariat«: det organ, som de deltagende lande opretter for at bistå programorganerne
k) »finansielle instrumenter«: EU-foranstaltninger i form af finansiel støtte, der ydes som supplement med henblik på at opfylde et eller flere af Unionens specifikke politikmål. Sådanne instrumenter kan have form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier eller andre risikodelingsinstrumenter og kan, hvor det er relevant, kombineres med tilskud
l) »partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde«: lande og territorier, der er opført på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 232/2014, Den Russiske Føderation og støttemodtagere, der er opført på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 231/2014, i tilfælde af samfinansiering inden for rammerne af sidstnævnte
m) »uregelmæssigheder«: enhver overtrædelse af en finansieringsaftale, en kontrakt eller gældende lov, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse i forbindelse med gennemførelsen af programmet, og som skader eller vil kunne skade Unionens budget ved afholdelse af en uretmæssig udgift over Unionens budget
n) »Unionens bidrag«: den del af programmets eller projektets støtteberettigede udgifter, som finansieres af Unionen
o) »kontrakt«: enhver indkøbs- eller tilskudskontrakt, der indgås inden for rammerne af et program
p) »store infrastrukturprojekter«: projekter, der består af et sæt af arbejder, aktiviteter eller tjenesteydelser, der har til formål at udfylde en udelelig og nøje defineret funktion, som har klart fastlagte mål af fælles interesse med henblik på gennemførelsen af investeringer med grænseoverskridende virkninger og fordele, og hvor en budgetandel på mindst 2,5 mio. EUR er tildelt til køb af infrastruktur
q) »bemyndiget organ«: ethvert offentligt eller privat organ, der handler under en forvaltningsmyndigheds ansvar eller udfører opgaver på dennes vegne i forbindelse med støttemodtagere, som gennemfører projekter
r) »kontrahent«: en fysisk eller juridisk person, med hvem der er indgået en indkøbskontrakt
s) »støttemodtager«: en fysisk eller juridisk person, med hvem der er indgået en tilskudskontrakt
t) »regnskabsår«: perioden fra den 1. juli til den 30. juni, undtagen for det første regnskabsår, hvor perioden regnes fra begyndelsesdatoen for udgifternes støtteberettigelse til den 30. juni 2015. Det sidste regnskabsår er perioden fra den 1. juli 2023 til den 30. september 2024. I tilfælde af indirekte forvaltning med en international organisation som omhandlet i artikel 80 er regnskabsåret finansåret
u) »finansår«: perioden fra den 1. januar til den 31. december.
ANDEN DEL
FÆLLES BESTEMMELSER
AFSNIT I
GENERELLE RAMMER FOR GENNEMFØRELSE
KAPITEL 1
Programmer
Artikel 3
Forberedelse
Hvert program forberedes efter fælles aftale mellem alle de deltagende lande i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 232/2014, programmeringsdokumentet og denne forordning.
Artikel 4
Indhold
Hvert program skal navnlig indeholde følgende information:
1.
en indledning: en kort beskrivelse af programmets forberedelsestrin, herunder information om høringer og tiltag, der er iværksat for at inddrage de deltagende lande og andre interessenter i forberedelsen af programmet
2.
en beskrivelse af programområdet:
a)
kerneregioner: en liste over støtteberettigede territoriale enheder som fastsat i programmeringsdokumentet og, hvor det er relevant, enhver udvidelse i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i forordning (EU) nr. 232/2014 og i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i programmeringsdokumentet
b)
tilstødende regioner, hvor det er relevant: en liste over tilstødende regioner, en begrundelse for inddragelsen af dem i overensstemmelse med kravene i programmeringsdokumentet og betingelserne for deres deltagelse i programmet som fastlagt af de deltagende lande
c)
større sociale, økonomiske eller kulturelle centre som omhandlet i artikel 8, stk. 3, i forordning (EU) nr. 232/2014, hvor det er relevant: en liste over centre, der er udpeget efter prioritet, en begrundelse for deres inddragelse i overensstemmelse med kravene i programmeringsdokumentet og betingelserne for deres deltagelse i programmet som fastsat af de deltagende lande
d)
et kort over programområdet med angivelse af navnet på hver territorial enhed, og hvor der, såfremt det er relevant, skelnes mellem de territoriale enheder i henhold til litra a), b) og c)
e)
ud over beskrivelsen af programområdet, og hvor det er relevant, skal en intention om at anvende artikel 10, stk. 5, i forordning (EU) nr. 232/2014 under de betingelser, der er fastlagt i programmeringsdokumentet, anføres i programmet.
3.
en programstrategi:
a)
en beskrivelse af programstrategien, herunder valget af tematiske mål og tilsvarende prioriteter i overensstemmelse med bestemmelserne i programmeringsdokumentet
b)
en begrundelse for den valgte strategi på grundlag af:
-
en analyse af den socioøkonomiske og miljømæssige situation i programområdet med hensyn til styrker og svagheder og de behov på mellemlang sigt, der udledes af denne analyse
-
en beskrivelse af tidligere erfaringer med grænseoverskridende programmer
-
en bredere høring af interessenter information om sammenhængen med andre EU-finansierede programmer i de berørte lande og regioner samt en analyse af sammenhængen med nationale og regionale strategier og politikker
-
en risikoanalyse og afbødende foranstaltninger
c)
en beskrivelse af objektivt verificerbare indikatorer, især:
-
de forventede resultater for hver prioritet og de tilsvarende resultatindikatorer med en referenceværdi og en målværdi
-
outputindikatorer for hver prioritet, herunder den kvantificerede målværdi, som forventes at bidrage til resultaterne
d)
en beskrivelse af måder, hvorpå følgende grænseoverskridende spørgsmål kan integreres, hvor det er relevant: demokrati og menneskerettigheder, miljømæssig bæredygtighed, lighed mellem kønnene og HIV/AIDS.
4.
strukturer og udpegning af de kompetente myndigheder og forvaltningsorganer:
a)
det fælles overvågningsudvalgs sammensætning og opgaver
b)
forvaltningsmyndigheden og dens udpegningsproces
c)
nationale myndigheder i alle deltagende lande, især den i artikel 20 og 31 omhandlede myndighed i hvert deltagende land, og, hvor det er relevant, andre støttestrukturer end dem, der er omhandlet i litra e) og f)
d)
proceduren for oprettelse af det fælles tekniske sekretariat og afdelingskontorer og deres opgaver, hvor det er relevant
e)
revisionsmyndigheden og medlemmerne af gruppen af revisorer
f)
det organ eller de organer, der udpeges som kontrolkontaktsteder i alle de deltagende lande og dets/deres opgaver i henhold til artikel 32.
5.
gennemførelse af programmet:
a)
en sammenfattende beskrivelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne i henhold til artikel 30
b)
en tidsramme for programmets gennemførelse
c)
en beskrivelse af projektudvælgelsesprocedurerne i overensstemmelse med artikel 30
d)
en beskrivelse efter prioritet af støttens karakter i overensstemmelse med artikel 38, herunder en liste over projekter, der skal udvælges efter en direkte tildelingsprocedure, eller bidrag til finansielle instrumenter. Det skal også omfatte en vejledende tidsplan for de projekter, der skal finansieres i henhold til artikel 41
e)
en beskrivelse af planlagt brug af teknisk bistand og gældende kontrakttildelingsprocedurer
f)
en beskrivelse af overvågnings- og evalueringssystemerne sammen med en vejledende overvågnings- og evalueringsplan for hele programmets varighed
g)
kommunikationsstrategien for hele programperioden og en vejledende informations- og kommunikationsplan for det første år
h)
information om opfyldelse af de forskriftsmæssige krav, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (8)
i)
en vejledende finansieringsplan, der indeholder to tabeller (uden nogen opdeling efter de deltagende lande):
-
en tabel, der specificerer de årlige foreløbige finansielle bevillinger for forpligtelser og betalinger, der ventes for EU-støtten for hvert tematisk mål og teknisk bistand. Det første års bevillinger skal omfatte omkostningerne til forberedende arbejde i henhold til artikel 16
-
en tabel, der specificerer de foreløbige beløb til de finansielle støttebevillinger fra Unionen og samfinansiering i hele programmeringsperioden for hvert tematisk mål og teknisk bistand
j)
bestemmelser om udgifternes støtteberettigelse i henhold til artikel 48 og 49
k)
ansvarsfordelingen mellem de deltagende lande i henhold til artikel 74
l)
reglerne for overførsel, anvendelse og overvågning af samfinansiering
m)
en beskrivelse af it-systemer til rapportering og udveksling af elektroniske data mellem forvaltningsmyndigheden og Kommissionen
n)
det eller de sprog, der anvendes i programmet i henhold til artikel 7.
Artikel 5
Vedtagelse
1. Senest et år efter godkendelsen af programmeringsdokumentet forelægger de deltagende lande i fællesskab et forslag til et program for Kommissionen, der indeholder alle de elementer, som er nævnt artikel 4. De deltagende lande bekræfter skriftligt, at de er indforstået med programmets indhold, inden det forelægges for Kommissionen.
2. Kommissionen kontrollerer, om programmet indeholder alle de i artikel 4 omhandlede elementer. Kommissionen vurderer, om programmet er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 232/2014, programmeringsdokumentet, denne forordning og anden relevant EU-lovgivning. I vurderingen tages der navnlig stilling til følgende:
a)
kvaliteten af analysen og dens overensstemmelse med de foreslåede prioriteter og med andre EU-finansierede programmer
b)
finansieringsplanens nøjagtighed
c)
overensstemmelsen med direktiv 2001/42/EF.
3. Senest tre måneder fra datoen for programmets forelæggelse fremsætter Kommissionen sine bemærkninger og anmoder om, at der foretages de nødvendige ændringer. Senest to måneder fra Kommissionens anmodning stiller de deltagende lande al nødvendig information til rådighed. Senest seks måneder fra datoen for programmets forelæggelse godkender Kommissionen programmet, forudsat at der er taget behørigt hensyn til alle Kommissionens bemærkninger. Kommissionen kan forlænge disse frister, hvis karakteren af de nødvendige ændringer kræver det.
4. Hvert program vedtages i overensstemmelse med artikel 10, stk. 4, i forordning (EU) nr. 232/2014 ved kommissionsafgørelse, der dækker hele programmets varighed.
Artikel 6
Tilpasninger og ændringer
1. Tilpasninger af programmet, som ikke påvirker programmets karakter og mål i væsentlig grad, anses ikke for at være substantielle. Der er navnlig tale om følgende:
a)
samlede ændringer på op til 20 % af det oprindeligt tildelte EU-bidrag til hvert tematisk mål eller teknisk bistand eller som ændret i henhold til stk. 2, der indebærer overførsler mellem tematiske mål eller overførsler fra teknisk bistand til tematiske mål
b)
samlede ændringer på op til 20 % af det oprindeligt tildelte EU-bidrag til hvert tematisk mål eller som ændret i henhold til stk. 2, der indebærer overførsler fra tematiske mål til teknisk bistand.
Forvaltningsmyndigheden kan direkte foretage ændringer af programmets finansieringsplan i henhold til litra a) efter det fælles overvågningsudvalgs forudgående godkendelse. Forvaltningsmyndigheden underretter Kommissionen om enhver sådan ændring senest i den næste årlige rapport og giver Kommissionen alle nødvendige yderligere oplysninger.
Hvis programmets finansieringsplan ændres i henhold til litra b), søger forvaltningsmyndigheden forudgående godkendelse fra både det fælles overvågningsudvalg og Kommissionen.
2. Efter begrundet anmodning fra det fælles overvågningsudvalg eller på Kommissionens initiativ efter at have konsulteret det fælles overvågningsudvalg kan programmer ændres som et resultat af et af følgende forhold:
a)
en gennemgang af programmeringsdokumentet
b)
større socioøkonomiske ændringer eller væsentlige ændringer i programmets område
c)
gennemførelsesvanskeligheder
d)
ændringer af finansieringsplanen, der rækker ud over fleksibilitetsgrænsen som omhandlet i stk. 1, eller enhver ændring, der påvirker programmets karakter og mål i væsentlig grad
e)
revision, overvågning og evaluering.
3. Anmodninger om ændring af programmer skal være behørigt begrundede og skal afspejle ændringernes forventede indvirkning på programmet.
4. Kommissionen vurderer de forelagte oplysninger i henhold til stk. 2 og 3. Hvis Kommissionen har bemærkninger, skal forvaltningsmyndigheden indsende alle nødvendige yderligere oplysninger til Kommissionen. Senest fem måneder fra indgivelsen af ændringsanmodningen godkender Kommissionen den, forudsat at der er taget behørigt hensyn til alle Kommissionens bemærkninger.
5. Enhver ændring af et program i de tilfælde, der er beskrevet i stk. 2 eller i artikel 66, stk. 5, vedtages ved en kommissionsafgørelse og kan kræve en ændring af finansieringsaftalerne som omhandlet i artikel 8 og 9.
Artikel 7
Sprog
1. Som arbejdssprog skal hvert program anvende et eller flere af Unionens officielle sprog. Derudover kan de deltagende lande vælge at anvende sprog, der ikke er officielle EU-sprog, som arbejdssprog. Valget af arbejdssprog beskrives i programmet i overensstemmelse med artikel 4.
2. Af hensyn til programmernes partnerskabsaspekt kan støttemodtagerne indsende dokumenter til forvaltningsmyndigheden vedrørende deres projekt på deres nationale sprog, hvis denne mulighed udtrykkeligt er nævnt i programmet, og det fælles overvågningsudvalg via forvaltningsmyndigheden sørger for at træffe de nødvendige tolknings- og oversættelsesforanstaltninger.
3. Udgifter til tolkning og oversættelse for alle de sprog, der anvendes i programmet, dækkes enten over det tekniske bistandsbudget på programniveau eller over budgettet for det enkelte projekt på projektniveau.
KAPITEL 2
Finansieringsaftaler
Artikel 8
Finansieringsaftaler med partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde
1. Kommissionen indgår finansieringsaftaler med hvert partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde. Finansieringsaftalerne kan også undertegnes af andre deltagende lande og af forvaltningsmyndigheden eller af det land, hvor forvaltningsmyndigheden har hjemsted.
2. Finansieringsaftalerne indgås senest ved udgangen af det år, som følger efter året, hvor Kommissionen træffer afgørelse om vedtagelse af programmet. Hvis et program omfatter mere end et partnerland, skal alle parter dog undertegne mindst én finansieringsaftale inden denne dato. De andre partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, kan efterfølgende undertegne deres respektive finansieringsaftaler. Den eksterne komponent af programmet med dette partnerland må ikke påbegyndes, før finansieringsaftalen er trådt i kraft. Hvis et program er samfinansieret efter forordning (EU) nr. 231/2014, og der er mere end et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, skal alle parter undertegne mindst én finansieringsaftale med et deltagende partnerland, der er opført på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 232/2014, eller Den Russiske Føderation senest ved udgangen af det år, som følger efter året, hvor Kommissionen træffer afgørelse om vedtagelse af programmet.
Artikel 9
Finansieringsaftaler med partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, og som yder samfinansiering
1. Hvis samfinansiering fra et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, overføres til forvaltningsmyndigheden, skal finansieringsaftalen som omhandlet i artikel 8 også undertegnes af de andre deltagende medlemsstater og partnerlande og af forvaltningsmyndigheden eller af det land, hvor forvaltningsmyndigheden har hjemsted.
2. Denne finansieringsaftale skal indeholde bestemmelser om samfinansieringen fra det partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, bl.a.:
a)
beløb
b)
påtænkt anvendelse og betingelser for anvendelse, herunder ansøgningsbetingelser
c)
betalingsbetingelser
d)
finansiel forvaltning
e)
registrering
f)
rapporteringsforpligtelser
g)
verificering og kontrol
h)
uregelmæssigheder og inddrivelse.
KAPITEL 3
Andre aftaler eller aftalememoranda
Artikel 10
Indhold
Forvaltningsmyndigheden kan med de deltagende lande indgå aftalememoranda eller andre aftaler, der beskriver programbestemmelserne, især hvad angår national samfinansiering, særlige finansielle ansvar, revision og inddrivelse.
Indholdet i disse aftalememoranda eller enhver anden aftale skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning og i finansieringsaftalerne.
KAPITEL 4
Gennemførelse
Artikel 11
Gennemførelsesmetoder
Programmer gennemføres normalt ved delt forvaltning med medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 59 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. De deltagende lande kan foreslå gennemførelse ved indirekte forvaltning forestået af et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, eller en international organisation i overensstemmelse med artikel 60 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Programmer, der gennemføres ved indirekte forvaltning, er reguleret af denne forordnings tredje del.
AFSNIT II
SAMFINANSIERING
Artikel 12
Samfinansieringssats
1. Samfinansieringen udgør mindst 10 % af EU-bidraget.
2. Samfinansieringen fordeles om muligt jævnt over hele programmets varighed for at sikre, at målet om minimum 10 % er nået ved programmets afslutning.
3. Bistand, der er tildelt inden for rammerne af programmet, skal overholde de gældende EU-regler om statsstøtte som omhandlet i artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 13
Samfinansieringskilder
1. Samfinansieringen skal komme fra andre kilder end Unionen.
2. Inden for hvert program kan de deltagende lande frit fastsætte samfinansieringens kilde, størrelse og fordeling.
3. Hvis et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, overfører sin samfinansiering til forvaltningsmyndigheden, skal ordningerne for at yde, anvende og overvåge samfinansieringen fastlægges i finansieringsaftalen som omhandlet i artikel 9, og, hvis det er relevant, i aftalerne som omhandlet i artikel 10.
4. I alle andre tilfælde kan de ordninger, der gælder for samfinansiering, fastlægges i aftalerne som omhandlet i artikel 10.
Artikel 14
Naturalydelser
1. Enhver vederlagsfri ydelse af ikke-finansielle ressourcer fra en tredjepart anses for at være naturalydelser på program- eller projektniveau. De personaleomkostninger, der er henført til et projekt eller et program, anses ikke for at være naturalydelser, men kan medregnes i samfinansieringen på minimum 10 % som omhandlet i artikel 12, når den betales af støttemodtagere eller deltagende lande.
2. Naturalydelser er ikke støtteberettigede udgifter og kan ikke medregnes i samfinansieringen på minimum 10 % som omhandlet i artikel 12.
AFSNIT III
GENNEMFØRELSESPERIODE
Artikel 15
Gennemførelsesperiode
Hvert programs gennemførelsesperiode starter tidligst på datoen for Kommissionens vedtagelse af programmet og slutter senest den 31. december 2024.
Artikel 16
Programmets startfase
1. Ved delt forvaltning starter programmet i de deltagende medlemsstater ved modtagelsen af meddelelsen som omhandlet i artikel 25, stk. 4, hvorved Kommissionen meddeler, at den ikke har til hensigt at anmode om de dokumenter, der er omhandlet i denne artikel, eller at den ikke har nogen bemærkninger. De deltagende lande kan forinden begynde at træffe de forberedende foranstaltninger, der er nødvendige for at etablere forvaltnings- og kontrolsystemerne. De relaterede omkostninger skal være støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 36.
2. Ved indirekte forvaltning som omhandlet i artikel 80 og 82 starter programmet i de deltagende medlemsstater efter ikrafttrædelsen af aftalen om overdragelse af budgetgennemførelsesopgaver til en international organisation eller til et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde.
3. Derudover kan følgende andre forberedende foranstaltninger, der er nødvendige for at påbegynde programmet, træffes:
a)
oprettelsen af forvaltningsmyndigheden og, hvor det er relevant, af det fælles tekniske sekretariat
b)
afholdelsen af det fælles overvågningsudvalgs første møder, også med deltagelse af repræsentanter fra de partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, men som endnu ikke har undertegnet en finansieringsaftale, eller hvor finansieringsaftalen endnu ikke er trådt i kraft
c)
forberedelsen eller iværksættelsen af projektudvælgelses- eller kontrakttildelingsprocedurerne med en suspensionsklausul, der er knyttet til finansieringsaftalernes ikrafttræden.
4. Indtil de respektive finansieringsaftaler er trådt i kraft, må der kun træffes forberedende foranstaltninger som omhandlet i stk. 1 og 3 med det relevante partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde.
Artikel 17
Afbrydelse af programmet
1. Hvis ingen af de partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, har undertegnet den relevante finansieringsaftale inden fristen som omhandlet i artikel 8, stk. 2, afbrydes programmet.
Årlige rater fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som allerede er bevilget, forbliver tilgængelige i deres oprindeligt fastsatte gyldighedsperiode, men kan udelukkende anvendes til aktiviteter, der finder sted i den berørte medlemsstat, og kun forudsat at de relevante kontrakter er indgået, før Kommissionen traf afgørelse om at afbryde programmet. Forvaltningsmyndigheden skal indgive den endelige rapport til Kommissionen senest tre måneder efter afslutningen af kontrakterne, og Kommissionen skal følge proceduren i stk. 2 og 3.
2. Hvis programmet ikke kan gennemføres på grund af problemer, der opstår i forholdet mellem de deltagende lande, og i andre behørigt begrundede tilfælde, kan Kommissionen beslutte at afbryde programmet inden udløbet af gennemførelsesperioden efter anmodning fra det fælles overvågningsudvalg eller på eget initiativ efter samråd med det fælles overvågningsudvalg.
3. Hvis programmet afbrydes, skal forvaltningsmyndigheden indgive den endelige rapport senest seks måneder efter Kommissionens afgørelse. Når Kommissionen har afsluttet tidligere forfinansieringsbetalinger, betaler den saldoen eller udsteder i givet fald et tilbagebetalingskrav. Kommissionen frigør desuden de resterende forpligtelser.
Alternativt kan den beslutte at reducere programmets budgettildeling i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra c).
4. Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling svarende til de årlige rater, der endnu ikke er indgået forpligtelser for, eller de årlige rater, der er indgået forpligtelser for, men som helt eller delvist er blevet frigjort inden for det samme budgetår, og som ikke er blevet omfordelt til et andet program inden for den samme kategori af eksterne samarbejdsprogrammer, fordeles i de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1 og 2, til de interne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EU) nr. 1299/2013.
Støtte ydet efter forordning (EU) nr. 232/2014 svarende til de årlige rater, der endnu ikke er indgået forpligtelser for, eller de årlige rater, der er indgået forpligtelser for, men som helt eller delvist er blevet frigjort inden for det samme budgetår, anvendes til at finansiere andre programmer eller projekter, der er støtteberettigede efter forordning (EU) nr. 232/2014.
Artikel 18
Projekter
1. En kontrakt for store infrastrukturprojekter, der er udvalgt ved direkte tildeling, undertegnes, og bidraget til finansielle instrumenter ydes, inden den 30. juni 2019.
2. Alle andre kontrakter undertegnes inden den 31. december 2021.
3. Alle projektaktiviteter, der finansieres via programmet, afsluttes senest den 31. december 2022.
Artikel 19
Afslutning af programmet
1. Kun aktiviteter, der er knyttet til afslutningen af programmet, må gennemføres mellem den 1. januar 2023 og den 30. september 2024.
2. Et program anses for at være afsluttet, når:
a)
alle kontrakter, der er indgået inden for rammerne af programmet, er afsluttet
b)
den endelige saldo er betalt eller tilbagebetalt
c)
Kommissionen har frigivet resterende forpligtelser.
3. Afslutningen af programmet berører ikke Kommissionens ret til på et senere tidspunkt at foretage finansielle korrektioner over for forvaltningsmyndigheden eller støttemodtagerne, hvis det endelige beløb til programmet eller projekterne skal tilpasses som følge af kontroller eller revisioner foretaget efter afslutningsdatoen.
AFSNIT IV
PROGRAMSTRUKTURER
Artikel 20
Udpegning af myndigheder og forvaltningsorganer
1. En national, regional eller lokal offentlig myndighed eller organ eller et privatretligt organ, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver, vælges som forvaltningsmyndighed af de deltagende lande. Den samme forvaltningsmyndighed kan vælges til mere end et program.
2. De deltagende lande udpeger en national, regional eller lokal offentlig myndighed eller organ, der fungerer uafhængigt af forvaltningsmyndigheden, som den fælles revisionsmyndighed. Revisionsmyndigheden skal have hjemsted i den medlemsstat, hvor forvaltningsmyndigheden har hjemsted. Den samme revisionsmyndighed kan udpeges til mere end et program.
3. Et eller flere bemyndigede organer kan udpeges til at udføre bestemte opgaver for forvaltningsmyndigheden under dennes ansvar. De relevante ordninger mellem forvaltningsmyndigheden og de bemyndigede organer registreres formelt og skriftligt. Det bemyndigede organ skal garantere sin solvens og sin kompetence på det pågældende område samt sin administrative og finansielle forvaltningskapacitet.
4. De deltagende lande skal i forvaltnings- og kontrolsystemerne og, hvor det er relevant, i de finansieringsaftaler, der er omhandlet i artikel 8 og 9, og/eller de aftaler, der er omhandlet i artikel 10, fastsætte de regler, som regulerer deres forhold til forvaltningsmyndigheden og revisionsmyndigheden, forholdet mellem disse myndigheder og forholdet mellem disse myndigheder og Kommissionen.
5. Den medlemsstat, i hvilken forvaltningsmyndigheden er beliggende, kan på eget initiativ udpege et koordineringsorgan, der har ansvaret for kontakten med og underretningen af Kommissionen, koordineringen af de andre relevante udpegede organers aktiviteter og fremme af en harmoniseret anvendelse af gældende ret.
6. Hvert deltagende land udpeger:
a)
en national myndighed, der skal bistå forvaltningsmyndigheden i forbindelse med forvaltningen af programmet i overensstemmelse med princippet om forsvarlig finansiel forvaltning
b)
et kontrolkontaktsted, der skal bistå forvaltningsmyndigheden i forbindelse med dens kontrol med programforpligtelserne
c)
en repræsentant til gruppen af revisorer som omhandlet i artikel 28, stk. 2
d)
repræsentanter til det fælles overvågningsudvalg som omhandlet i artikel 21.
KAPITEL 1
Det fælles overvågningsudvalg
Artikel 21
Det fælles overvågningsudvalg
Senest tre måneder fra datoen for Kommissionens vedtagelse af programmet skal de deltagende lande oprette det fælles overvågningsudvalg.
Artikel 22
Det fælles overvågningsudvalgs sammensætning
1. Det fælles overvågningsudvalg sammensættes af en eller flere repræsentanter, der er udpeget af hvert deltagende land. Repræsentanterne udpeges på et funktionelt grundlag og ikke på et personligt grundlag. Det fælles overvågningsudvalg kan udpege andre personer som observatører.
2. Når det er muligt og hensigtsmæssigt, sørger de deltagende lande for, at alle berørte aktører og især lokale interessenter, herunder civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder, inddrages på passende vis for at sikre deres deltagelse i programmets gennemførelse.
3. Kommissionen deltager i det fælles overvågningsudvalgs arbejde som observatør. Den inviteres til alle møder i det fælles overvågningsudvalg samtidig med repræsentanterne for de deltagende lande. Kommission kan beslutte, om den vil deltage i hele eller dele af hvert møde i det fælles overvågningsudvalg.
4. Formanden for det fælles overvågningsudvalg er enten et af udvalgets medlemmer, repræsentanten for forvaltningsmyndigheden eller en anden person som fastlagt i forretningsordenen.
5. En repræsentant for forvaltningsmyndigheden, for det fælles tekniske sekretariat eller for det bemyndigede organ som omhandlet i artikel 20, stk. 3, udpeges som sekretær for det fælles overvågningsudvalg.
Artikel 23
Opgaver
1. Det fælles overvågningsudvalg udarbejder og vedtager sin forretningsorden med enstemmighed.
2. Det fælles overvågningsudvalg skal søge at træffe beslutninger ved konsensus. Det kan holde afstemning om bestemte beslutninger, især dem, der vedrører den endelige udvælgelse af projekter og de støttebeløb, der skal tildeles dem, i overensstemmelse med forretningsorden.
3. De deltagende lande har samme stemmerettigheder, uanset hvor mange repræsentanter de har udpeget.
4. Sekretæren, Kommissionen eller andre observatører har ikke stemmeret.
5. Formanden for det fælles overvågningsudvalg fungerer som ordstyrer og leder drøftelserne. Formanden har stemmeret, hvis vedkommende er repræsentant for et deltagende land.
6. Det fælles overvågningsudvalg mødes mindst en gang om året. Formanden indkalder til møde efter anmodning fra forvaltningsmyndigheden eller efter behørigt begrundet anmodning fra et deltagende land eller fra Kommissionen. Det kan også træffe beslutninger ved skriftlig procedure efter initiativ fra formanden, forvaltningsmyndigheden eller ethvert deltagende land i overensstemmelse med forretningsordenen.
7. Efter hvert møde i det fælles overvågningsudvalg udarbejdes et referat, der undertegnes af formanden og sekretæren. En kopi af referatet sendes til de deltagende landes repræsentanter, Kommissionen og alle andre observatører.
Artikel 24
Det fælles overvågningsudvalgs opgaver
1. Det fælles overvågningsudvalg følger gennemførelsen af programmet og opfyldelsen af prioriteterne ved hjælp af de objektivt verificerbare indikatorer og relaterede målværdier, der er fastsat i programmet. Det fælles overvågningsudvalg undersøger alle spørgsmål, der berører programmets resultater.
2. Det fælles overvågningsudvalg kan udstede anbefalinger til forvaltningsmyndigheden vedrørende gennemførelsen og evalueringen af programmet. Det overvåger de tiltag, der er iværksat som følge af dets anbefalinger.
3. Det fælles overvågningsudvalg skal navnlig:
a)
godkende forvaltningsmyndighedens arbejdsprogram og finansieringsplan, herunder planlagt anvendelse af teknisk bistand
b)
overvåge forvaltningsmyndighedens gennemførelse af arbejdsprogrammet og finansieringsplanen
c)
godkende kriterierne for udvælgelse af de projekter, der skal finansieres via programmet
d)
bære ansvaret for den evaluerings- og udvælgelsesprocedure, der gælder for projekter, som skal finansieres via programmet
e)
godkende ethvert forslag om ændring af programmet
f)
undersøge alle rapporter, der forelægges af forvaltningsmyndigheden, og, hvis det er nødvendigt, træffe passende foranstaltninger
g)
undersøge alle stridsspørgsmål, som forvaltningsmyndigheden gør udvalget opmærksom på
h)
undersøge og godkende den årlige rapport som omhandlet i artikel 77
i)
undersøge og godkende den årlige overvågnings- og evalueringsplan som omhandlet i artikel 78
j)
undersøge og godkende de årlige informations- og kommunikationsplaner som omhandlet i artikel 79.
4. Uanset stk. 3, litra d), kan det fælles overvågningsudvalg nedsætte et projektudvælgelsesudvalg, der fungerer under dets ansvar.
KAPITEL 2
Forvaltningsmyndigheden
Artikel 25
Udpegning
1. Den forvaltningsmyndighed, som er blevet valgt af programmets deltagende lande, skal gennemgå en udpegningsprocedure, hvor der træffes beslutning på passende niveau, i den medlemsstat, hvor forvaltningsmyndigheden er beliggende.
2. Udpegningsproceduren skal være baseret på en rapport og en udtalelse fra et uafhængigt revisionsorgan, som vurderer, om forvaltnings- og kontrolsystemerne, herunder bemyndigede organers rolle heri, opfylder de udpegningskriterier, der er fastsat i bilag I til denne forordning. Revisionsorganet skal, hvor det er relevant, tage hensyn til, om forvaltnings- og kontrolsystemerne for programmet er de samme som i den forudgående programmeringsperiode samt til enhver form for dokumentation for, at de fungerer effektivt.
Det uafhængige revisionsorgan er revisionsmyndigheden eller et andet offentlig- eller privatretligt organ, som har den fornødne revisionskapacitet, og som fungerer uafhængigt af forvaltningsmyndigheden. Det udfører sit arbejde i overensstemmelse med internationalt anerkendte revisionsstandarder.
3. Medlemsstaten indsender den formelle beslutning som omhandlet i stk. 1 til Kommissionen hurtigst muligt efter Kommissionens vedtagelse af programmet.
4. Indtil to måneder efter modtagelsen af den formelle beslutning som omhandlet i stk. 1 kan Kommissionen anmode om det uafhængige revisionsorgans rapport og vurdering samt beskrivelsen af forvaltnings- og kontrolsystemet med hensyn til især de dele, der vedrører projektudvælgelsen. Hvis Kommissionen ikke agter at anmode om disse dokumenter, meddeler den medlemsstaten dette hurtigst muligt. Hvis Kommissionen anmoder om disse dokumenter, kan den fremsætte bemærkninger indtil to måneder efter modtagelsen af disse dokumenter, som skal ændres under hensyntagen til bemærkningerne. Hvis Kommissionen ikke har nogen foreløbige eller yderligere bemærkninger, meddeler den medlemsstaten dette hurtigst muligt.
5. Hvis eksisterende revisions- og kontrolresultater viser, at den udpegede myndighed ikke længere opfylder kriterierne som omhandlet i stk. 2, fastsætter medlemsstaten på passende niveau de fornødne korrigerende foranstaltninger og fastsætter en undersøgelsesperiode, der står i forhold til problemets alvor, og inden for hvilken den korrigerende foranstaltning skal gennemføres.
Gennemfører den udpegede myndighed ikke den krævede korrigerende foranstaltning inden for den undersøgelsesperiode, som medlemsstaten har fastsat, kan medlemsstaten på passende niveau trække udpegelsen tilbage.
Medlemsstaten underretter straks Kommissionen, når:
-
en udpeget myndighed er genstand for en undersøgelse, og giver oplysninger om de korrigerende foranstaltninger og den respektive undersøgelsesperiode
-
undersøgelsen er afsluttet efter gennemførelsen af de korrigerende foranstaltninger
-
udpegningen af en myndighed trækkes tilbage.
Underretningen om, at en udpeget myndighed undersøges af medlemsstaten, afbryder ikke behandlingen af betalingsanmodninger, jf. dog artikel 61.
Hvis udpegningen af en forvaltningsmyndighed trækkes tilbage, udpeger de deltagende lande en ny myndighed eller et nyt organ som omhandlet i artikel 20, stk. 1, som overtager forvaltningsmyndighedens opgaver. Dette organ eller denne myndighed skal gennemgå udpegningsproceduren som fastsat i stk. 2, og Kommission underrettes herom i overensstemmelse med stk. 4. Denne ændring kræver en ændring af programmet i overensstemmelse med artikel 6.
Artikel 26
Forvaltningsmyndighedens opgaver
1. Forvaltningsmyndigheden er ansvarlig for at forvalte programmet i overensstemmelse med princippet om forsvarlig finansiel forvaltning og for at sikre, at det fælles overvågningsudvalgs beslutninger er i tråd med gældende love og bestemmelser.
2. Hvad angår forvaltningen af programmet, skal forvaltningsmyndigheden:
a)
bistå det fælles overvågningsudvalg i dets arbejde og forsyne det med de oplysninger, som det behøver for at udføre sine opgaver, især oplysninger om fremskridtene med at nå programmets forventede resultater og mål
b)
udarbejde og efter det fælles overvågningsudvalgs godkendelse forelægge den årlige rapport og den endelige rapport for Kommissionen
c)
dele information med bemyndigede organer, det fælles tekniske sekretariat, revisionsmyndigheden og støttemodtagerne, som er relevant for udførelsen af deres opgaver eller projektets gennemførelse
d)
etablere og vedligeholde et elektronisk system til registrering og lagring af data om de enkelte projekter, der er nødvendig med henblik på overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, kontrol og revision, herunder data om individuelle deltagere i projekter, hvor det er relevant. Forvaltningsmyndigheden skal navnlig registrere og lagre tekniske og finansielle rapporter for hvert projekt. Systemet skal levere alle de data, der er nødvendige for at udarbejde betalingsanmodninger og årsregnskab, herunder registreringer af beløb, der kan inddrives, beløb, der er inddrevet, og beløb, der er reduceret efter hel eller delvis annullering af bidraget til et projekt eller et program
e)
foretage miljøkonsekvensvurderinger på programniveau, hvor det er relevant
f)
gennemføre informations- og kommunikationsplanerne som omhandlet i artikel 79
g)
gennemføre overvågnings- og evalueringsplanerne som omhandlet i artikel 78.
3. Hvad angår udvælgelse og forvaltning af projekter, skal forvaltningsmyndigheden:
a)
udarbejde og iværksætte udvælgelsesprocedurerne
b)
forvalte projektudvælgelsesprocedurerne
c)
forsyne den ledende støttemodtager med et dokument, der fastsætter støttebetingelserne for det enkelte projekt, herunder finansieringsplanen og gennemførelsesfristerne
d)
underskrive kontrakter med støttemodtagere
e)
forvalte projekter.
4. Hvad angår teknisk bistand, skal forvaltningsmyndigheden:
a)
forvalte kontrakttildelingsprocedurerne
b)
underskrive kontrakter med kontrahenter
c)
forvalte kontrakter.
5. Hvad angår den finansielle forvaltning og kontrol af programmet, skal forvaltningsmyndigheden:
a)
verificere, at tjenesteydelser, leveringer og arbejder er udført, leveret og/eller installeret, og om de udgifter, som støttemodtagerne har anmeldt, er blevet betalt af dem, og at dette er i tråd med gældende love, programregler og betingelser for støtte til projekterne
b)
sørge for, at støttemodtagere, der er involveret i projektgennemførelsen, enten har et separat regnskabssystem eller en passende kontokode for alle transaktioner vedrørende et projekt
c)
indføre effektive foranstaltninger til bekæmpelse af svig, der står i et rimeligt forhold til de konstaterede risici
d)
etablere procedurer til sikring af, at alle de udgifts- og revisionsbilag, som er nødvendige for at sikre et passende revisionsspor, opbevares i overensstemmelse med kravene i artikel 30
e)
udarbejde forvaltningserklæringen og den årlige sammenfatning som omhandlet i artikel 68
f)
udarbejde og indsende betalingsanmodninger til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 60
g)
udarbejde årsregnskabet
h)
tage højde for resultaterne af alle revisioner udført af revisionsmyndigheden eller under dennes ansvar i forbindelse med udarbejdelse og indsendelse af betalingsanmodninger
i)
foretage elektronisk bogføring af udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, og af betalinger til støttemodtagere
j)
føre regnskab over beløb, der kan inddrives, og beløb, der trækkes tilbage efter hel eller delvis annullering af støtten.
6. Verificering i henhold til stk. 5, litra a), skal omfatte følgende procedurer:
a)
administrativ verificering af hver betalingsanmodning fra støttemodtagere
b)
projektverificering på stedet.
Hyppigheden og omfanget af verificeringen på stedet skal stå i et rimeligt forhold til størrelsen af tilskuddet til et projekt og det risikoniveau, der efter denne verificering og revisionsmyndighedens revision er konstateret for forvaltnings- og kontrolsystemerne som helhed.
7. Projektverificering på stedet i overensstemmelse med stk. 6, litra b), kan udføres på grundlag af stikprøver.
8. Hvis den institution, der huser forvaltningsmyndigheden, også er støttemodtager inden for rammerne af programmet, skal ordningerne for verificering som omhandlet i stk. 5, litra a), sikre en passende adskillelse af funktioner.
Artikel 27
Fælles teknisk sekretariat og afdelingskontorer
1. De deltagende lande kan beslutte at oprette et fælles teknisk sekretariat, der skal beskrives i programmet i overensstemmelse med artikel 4.
2. Det fælles tekniske sekretariat bistår forvaltningsmyndigheden, det fælles overvågningsudvalg og, hvor det er relevant, revisionsmyndigheden i forbindelse med udførelsen af deres respektive opgaver. Det skal især oplyse mulige støttemodtagere om støttemulighederne inden for rammerne af programmer og hjælpe støttemodtagere i forbindelse med gennemførelsen af projekter. Det kan også udpeges som bemyndiget organ som omhandlet i artikel 20, stk. 3.
3. Efter beslutning fra de deltagende lande kan der oprettes afdelingskontorer i de deltagende lande. Deres rolle skal beskrives i programmet og kan omfatte kommunikation, information, bistand til forvaltningsmyndigheden i forbindelse med evaluering af projekter og opfølgning af gennemførelsen. Afdelingskontoret må under ingen omstændigheder få overdraget en opgave, der indebærer udøvelse af offentlig myndighed eller brug af skønsbeføjelser i forbindelse med projekter.
4. Det tekniske bistandsbudget finansierer driften af det fælles tekniske sekretariat og afdelingskontorerne.
KAPITEL 3
Revisionsmyndighed
Artikel 28
Revisionsmyndighedens opgaver
1. Programmets revisionsmyndighed skal sørge for, at der foretages revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne, af et passende udsnit af projekterne og af programmets årsregnskab.
2. Revisionsmyndigheden bistås af en gruppe af revisorer, der omfatter en repræsentant fra hvert deltagende land i programmet.
3. Hvis revisionerne foretages af et andet organ end revisionsmyndigheden, sørger revisionsmyndigheden for, at dette organ besidder den nødvendige funktionelle uafhængighed.
4. Revisionsmyndigheden sørger for, at revisionsarbejdet opfylder internationalt anerkendte revisionsstandarder.
5. Senest ni måneder fra undertegnelsen af den første finansieringsaftale i henhold til artikel 8, stk. 2, forelægger revisionsmyndigheden en revisionsstrategi for gennemførelsen af revisioner for Kommissionen. Revisionsstrategien fastlægger revisionsmetoden for årsregnskabet og projekterne, stikprøvemetoden for revision af projekter og planlægningen af revisioner i indeværende regnskabsår og i de efterfølgende to regnskabsår. Revisionsstrategien ajourføres årligt fra 2017 frem til udgangen af 2024. Hvis det samme forvaltnings- og kontrolsystem anvendes på mere end et program, kan der udarbejdes en enkelt revisionsstrategi for de pågældende programmer. Den ajourførte revisionsstrategi forelægges for Kommissionen sammen med den årlige rapport for programmet.
6. Revisionsmyndigheden udarbejder i overensstemmelse med artikel 68:
a)
en revisionserklæring for årsregnskabet for det foregående regnskabsår
b)
en årlig revisionsrapport.
Hvis det samme forvaltnings- og kontrolsystem anvendes på mere end et program, kan de oplysninger, der kræves i henhold til litra b), samles i en enkelt rapport.
Artikel 29
Samarbejde med revisionsmyndigheden
Kommissionen samarbejder med revisionsmyndigheden for at koordinere dennes revisionsplaner og -metoder og deler resultaterne af de revisioner, der er foretaget af det berørte programs forvaltnings- og kontrolsystemer.
AFSNIT V
FORVALTNINGS- OG KONTROLSYSTEMER
Artikel 30
Generelle principper for forvaltnings- og kontrolsystemer
1. Forvaltnings- og kontrolsystemer skal omfatte:
a)
opgaverne for hvert organ, der er involveret i forvaltningen og kontrollen, herunder fordelingen af opgaver inden for hvert organ, og deres interne organisation i overensstemmelse med princippet om adskillelse af opgaver mellem og inden for sådanne organer
b)
procedurer til sikring af, at de anmeldte udgifter er korrekte og formelt rigtige
c)
elektroniske datasystemer til regnskabsføring, lagring, overvågning og rapportering
d)
systemer til overvågning og rapportering, når det ansvarlige organ overdrager udførelsen af opgaver til et andet organ
e)
ordninger for revision af forvaltnings- og kontrolsystemernes funktion
f)
systemer og procedurer til sikring af et passende revisionsspor
g)
procedurer for forebyggelse, konstatering og korrektion af uregelmæssigheder, herunder svig og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, inklusive eventuelle renter
h)
kontrakttildelingsprocedurer for teknisk bistand og projektudvælgelsesprocedurer
i)
nationale myndigheders rolle og deltagende landes ansvar i overensstemmelse med artikel 31.
2. Forvaltningsmyndigheden skal sørge for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne for programmet etableres i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning, og at systemerne fungerer effektivt.
Artikel 31
Nationale myndigheder og deltagende landes ansvar
1. Den nationale myndighed, som er blevet udpeget i henhold til artikel 20, stk. 6, litra a), skal bl.a.:
a)
bære ansvaret for etableringen af forvaltnings- og kontrolsystemer på nationalt plan og for, at de fungerer effektivt
b)
sørge for den overordnede koordinering af de institutioner, der er involveret i gennemførelsen programmer på nationalt plan, herunder bl.a. de institutioner, der fungerer som kontrolkontaktsteder og som medlem af gruppen af revisorer
c)
repræsentere dets land i det fælles overvågningsudvalg.
For partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, bærer den nationale myndighed det endelige ansvar for gennemførelsen af bestemmelserne i den finansieringsaftale, der er omhandlet i artikel 8 og 9.
2. De deltagende lande bistår forvaltningsmyndigheden i forbindelse med dens forpligtelser i henhold til artikel 30, stk. 2.
3. De deltagende lande skal forebygge, konstatere og korrigere uregelmæssigheder, herunder svig og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb, inklusive eventuelle renter, i overensstemmelse med artikel 74 på deres eget område. De skal straks meddele disse uregelmæssigheder til forvaltningsmyndigheden og Kommissionen og holde dem underrettet om udviklingen i relaterede administrative og retlige procedurer.
4. De deltagende landes ansvar for beløb, der er uretmæssigt udbetalt til en støttemodtager, er fastlagt i artikel 74.
5. En finansiel korrektion foretaget af Kommissionen tilsidesætter hverken forvaltningsmyndighedens forpligtelse til at foretage inddrivelse efter artikel 74 og 75 eller medlemsstaters forpligtelse til at inddrive statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og efter artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (9).
Artikel 32
Revisions- og kontrolstrukturer
1. Udgifter, som støttemodtageren har anmeldt i forbindelse med en betalingsanmodning, undersøges af en revisor eller af en kompetent offentlig embedsmand, der er uafhængig af støttemodtageren. Revisoren eller den kompetente offentlige embedsmand undersøger, om de udgifter, som støttemodtageren har anmeldt, og indtægterne fra projektet er faktiske, korrekt registreret og støtteberettigede i overensstemmelse med kontrakten.
Denne undersøgelse foretages på grundlag af en aftalt procedure, som gennemføres i overensstemmelse med:
a)
den internationale standard om beslægtede opgaver - ISRS 4400 - Aftalte arbejdshandlinger vedrørende regnskabsmæssige oplysninger som offentliggjort af International Federation of Accountants (IFAC)
b)
IFAC's etiske regler for revisorer (Code of Ethics for Professional Accountants) udviklet og udstedt af IFAC's International Ethics Standards Board for Accountants.
For offentlige embedsmænd fastsættes disse procedurer og standarder på nationalt plan under hensyntagen til internationale standarder.
Revisoren skal opfylde mindst et af følgende krav:
a)
være medlem af et nationalt regnskabs- eller revisionsorgan eller en national regnskabs- eller revisionsinstitution, som er medlem af IFAC
b)
være medlem af et nationalt regnskabs- eller revisionsorgan eller en national regnskabs- eller revisionsinstitution. Hvis denne organisation ikke er medlem af IFAC, skal revisoren forpligte sig til at arbejde i henhold til IFAC's standarder og etiske regler
c)
være registreret som godkendt revisor i det offentlige register tilhørende et offentligt tilsynsorgan i en medlemsstat i overensstemmelse med principperne for offentligt tilsyn som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF (10)
d)
være registreret som godkendt revisor i det offentlige register tilhørende et offentligt overvågningsorgan i et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, forudsat at dette register er underlagt principperne for offentligt tilsyn som fastsat i det pågældende lands lovgivning.
Den offentlige embedsmand skal have den nødvendige tekniske ekspertise til at udføre sit undersøgelsesarbejde.
2. Derudover foretager forvaltningsmyndigheden sine egne verificeringer i henhold til artikel 26, stk. 5, litra a), og artikel 26, stk. 6. Med henblik på gennemførelsen af verificeringer i hele programområdet kan forvaltningsmyndigheden bistås af kontrolkontaktstederne.
De deltagende lande træffer enhver mulig foranstaltning for at bistå forvaltningsmyndigheden i forbindelse med dens kontrolopgaver.
3. Revisionsmyndigheden sørger for, at der foretages revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne, af et passende udsnit af projekterne og af programmets årsregnskab som omhandlet i artikel 28. Gruppen af revisorer som omhandlet i artikel 28, stk. 2, nedsættes senest tre måneder efter udpegningen af forvaltningsmyndigheden. Den fastsætter sin egen forretningsorden. Den ledes af den revisionsmyndighed, der er udpeget for programmet.
Hvert deltagende land kan give revisionsmyndigheden tilladelse til direkte at udføre sit arbejde på dets område.
4. Uafhængigheden af de organer, der er nævnt i stk. 1-3, skal garanteres.
Artikel 33
Kontrol udført af Unionen
1. Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, Den Europæiske Revisionsret og enhver ekstern revisor, der er godkendt af disse institutioner og organer, kan kontrollere, hvordan EU-midler er blevet anvendt af forvaltningsmyndigheden, støttemodtagere, kontrahenter, underleverandører og tredjeparter, der modtager økonomiske støtte, ved at undersøge dokumenter og/eller gennemføre kontrol på stedet. I alle kontrakter skal det udtrykkeligt være anført, at disse institutioner og organer kan udøve deres kontrolbeføjelser for så vidt angår lokaler, dokumenter og oplysninger, uanset hvilket medie de er lagret på.
2. På grundlag af de tilgængelige oplysninger, herunder udpegningsbeslutningen, den årlige forvaltningserklæring, de årlige kontrolrapporter, den årlige revisionserklæring, den årlige rapport og de revisioner, der er foretaget af nationale organer og EU-organer, sikrer Kommissionen sig, at forvaltnings- og kontrolsystemerne er i overensstemmelse med denne forordning, og at de fungerer effektivt.
3. Kommissionen kan anmode forvaltningsmyndigheden om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt, og at udgifterne er korrekte.
AFSNIT VI
TEKNISK BISTAND
Artikel 34
Budget for teknisk bistand
1. Højst 10 % af det samlede EU-bidrag må gå til teknisk bistand. I behørigt begrundede tilfælde og efter aftale med Kommissionen kan denne procentsats forhøjes.
2. Den tekniske bistand bør afspejle programmets faktiske behov og især tage højde for faktorer såsom programmets samlede budget, størrelsen af det geografiske område, som programmet dækker, og antallet af deltagende lande.
Artikel 35
Formål
1. Tekniske bistandsaktiviteter omfatter forberedelse, forvaltning, overvågning, evaluering, oplysning, kommunikation, netværksarbejde, tvistbilæggelse, kontrol- og revisionsaktiviteter, der er knyttet til programmets gennemførelse, samt aktiviteter, der skal styrke den administrative kapacitet til at gennemføre programmet.
2. Teknisk bistand til aktiviteter, der er nævnt i stk. 1, bør anvendes til at dække både programstrukturernes og støttemodtagernes behov.
3. Udgifter til aktiviteter vedrørende fremme og kapacitetsopbygning, der er afholdt uden for programområdet, kan dækkes inden for den grænse, der er angivet i artikel 39, stk. 2, forudsat at betingelserne i denne bestemmelse er opfyldt.
Artikel 36
Støtteberettigelse
1. De betingelser for støtteberettigelse, der er fastsat i artikel 48, finder tilsvarende anvendelse på udgifter til teknisk bistand. Udgifter med relation til de deltagende landes embedsmænd, som er tilknyttet programmet, kan betragtes som støtteberettigede udgifter til teknisk bistand. Parallelle aflønningsordninger og tillæg skal undgås. Udgifter som omhandlet i artikel 49 er ikke støtteberettigede udgifter til teknisk bistand.
2. Udgifter til forberedende foranstaltninger som omhandlet i artikel 16 er støtteberettigede efter forelæggelse af programmet for Kommissionen i henhold til artikel 4, dog tidligst fra den 1. januar 2014, forudsat at programmet er godkendt af Kommissionen i henhold til artikel 5.
Artikel 37
Regler for offentlige indkøb
1. Hvis gennemførelsen af den årlige plan for anvendelsen af det tekniske bistandsbudget kræver offentlige indkøb, skal kontrakten tildeles i overensstemmelse med følgende regler:
a)
hvis den enhed, der får tildelt kontrakten, er etableret i en medlemsstat, finder enten de nationale love og administrative bestemmelser, der er vedtaget i forbindelse med EU-lovgivning vedrørende offentlige indkøb, eller de regler om offentlige indkøb, der er fastsat i anden del, afsnit IV, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og anden del, afsnit II, i den delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012, anvendelse
b)
i alle andre tilfælde beskrives de relevante regler for offentlige indkøb i finansieringsaftalen som omhandlet i artikel 8 og 9 eller i de aftaler, der er omhandlet i artikel 81 og 82.
2. Under alle omstændigheder finder de regler om nationalitet og oprindelse, der er fastsat i artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014, anvendelse.
3. Offentlige indkøb foretaget af afdelingskontorer skal begrænses til almindelige driftsudgifter og udgifter til kommunikation og synliggørende aktiviteter.
AFSNIT VII
PROJEKTER
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 38
Støttens art
1. Et projekt er en række aktiviteter, der defineres og forvaltes i henhold til de mål, output, resultater og virkninger, som det har til formål at opnå inden for et bestemt tidsrum og inden for et vist budget. Målene, outputtene, resultaterne og virkningerne skal bidrage til de prioriteter, der er fastsat i programmet.
2. Finansielle bidrag fra et program til projekter tildeles i form af tilskud og undtagelsesvist i form af overførsler til finansielle instrumenter. Projekter, der finansieres via tilskud, er underlagt kapitel 2-4.
3. Tilskud tildeles projekter, der er udvalgt via indkaldelser af forslag i overensstemmelse med de regler, som er fastsat i programmet, undtagen i de behørigt dokumenterede særlige tilfælde i artikel 41.
4. Den andel af EU-bidraget, der tildeles store infrastrukturprojekter, og bidrag til finansielle instrumenter som omhandlet i artikel 42, må ikke overstige 30 %.
Artikel 39
Betingelser for finansiering
1. Projekter kan modtage finansielle bidrag fra et program, forudsat at de opfylder alle de følgende betingelser:
a)
de har klare positive indvirkninger på det grænseoverskridende samarbejde som beskrevet i programmeringsdokumentet og udgør en merværdi for Unionens strategier og programmer
b)
de gennemføres i programområdet
c)
de falder ind under en af følgende kategorier:
i)
integrerede projekter, hvor hver støttemodtager gennemfører en del af projektets aktiviteter på sit eget område
ii)
symmetriske projekter, hvor ens aktiviteter gennemføres parallelt i de deltagende lande
iii)
enkeltlandsprojekter, hvor projekter hovedsageligt eller udelukkende gennemføres i et af de deltagende lande, men til fordel for alle eller nogle af de deltagende lande, og hvor der kan konstateres grænseoverskridende virkninger og fordele.
2. Projekter, som opfylder kriterierne i stk. 1, kan delvist gennemføres uden for programområdet, forudsat at alle de følgende betingelser er opfyldt:
a)
projekterne er nødvendige for at nå programmets mål, og de gavner programområdet
b)
det samlede beløb, der inden for rammerne af programmet tildeles aktiviteter uden for programområdet, overstiger ikke 20 % af Unionens bidrag på programniveau
c)
forvaltnings- og revisionsmyndighedernes forpligtelser med hensyn til forvaltning, kontrol og revision i forbindelse med projekterne er opfyldt enten af programmyndighederne eller i kraft af aftaler med myndighederne i de lande, hvor aktiviteten gennemføres.
3. Hvis et projekt omfatter en infrastrukturkomponent, skal EU-bidraget tilbagebetales, hvis projektet inden for fem år efter dets afslutning eller, hvis det er relevant, inden for den tidsperiode, der er fastsat i statsstøttereglerne, er genstand for en væsentlig ændring, der påvirker projektets karakter, formål eller gennemførelsesbetingelser, og som vil føre til en undergravning af dets oprindelige formål. Uretmæssigt udbetalte beløb i forbindelse med projektet inddrives af forvaltningsmyndigheden for den periode, hvor betingelserne ikke har været opfyldt.
4. Forvaltningsmyndigheden skal søge at undgå overlappende aktiviteter blandt projekter, der finansieres af Unionen. Til dette formål kan forvaltningsmyndigheden foretage enhver høring, som, den skønner, er hensigtsmæssig, og de hørte parter, herunder Kommissionen, skal yde den nødvendige støtte.
5. For hvert udvalgt projekt forelægger forvaltningsmyndigheden den ledende støttemodtager et dokument med angivelse af betingelserne for støtte til projektet, herunder de specifikke krav vedrørende de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres i forbindelse med projektet, finansieringsplanen og gennemførelsesfristen.
Artikel 40
Forslagsindkaldelser
I forbindelse med hver forslagsindkaldelse forsyner forvaltningsmyndigheden ansøgerne med et dokument med angivelse af betingelserne for at deltage i indkaldelsen, udvælgelsen og gennemførelsen af projektet. Dette dokument skal også indeholde de specifikke krav vedrørende projektleverancerne, finansieringsplanen samt gennemførelsesfristen.
Artikel 41
Direkte tildeling
1. Projekter kan kun tildeles uden en forslagsindkaldelse i følgende tilfælde, og forudsat at det er behørigt begrundet i tildelingsbeslutningen:
a)
det organ, som et projekt tildeles, har et retligt eller faktisk monopol
b)
projektet vedrører foranstaltninger med specifikke karakteristika, der kræver, at det gennemføres af en særlig type organ som følge af dette organs tekniske kompetence, høje specialiseringsgrad eller administrative beføjelser.
2. Programmet skal omfatte en endelig liste over store infrastrukturprojekter, der er blevet foreslået til udvælgelse uden forslagsindkaldelse. Efter programmets vedtagelse, men ikke senere end den 31. december 2017, forelægger forvaltningsmyndigheden Kommissionen de fuldstændige projektansøgninger, inklusive de oplysninger, der er nævnt i artikel 43, samt begrundelsen for en direkte tildeling.
3. Programmet skal omfatte en vejledende liste over andre projekter end store infrastrukturprojekter, der er foreslået til udvælgelse uden forslagsindkaldelse. Det fælles overvågningsudvalg kan efter programmets vedtagelse til enhver tid beslutte at udvælge yderligere projekter uden en forslagsindkaldelse. I begge tilfælde skal der søges om forudgående godkendelse fra Kommissionen. Til dette formål skal forvaltningsmyndigheden forelægge Kommissionen de oplysninger, som er nævnt i artikel 43, samt en begrundelse for direkte tildeling.
4. Projekter, der er foreslået til udvælgelse uden forslagsindkaldelse, godkendes af Kommissionen på grundlag af en totrinsprocedure, som består af indsendelsen af en kortfattet beskrivelse af projektet efterfulgt af en fuldstændig projektansøgning. Kommissionen skal for hvert trin meddele sin afgørelse til forvaltningsmyndigheden senest to måneder fra datoen for dokumentets indsendelse. Denne tidsfrist kan om nødvendigt forlænges. Hvis Kommissionen afviser et foreslået projekt, skal den meddele en begrundelse til forvaltningsmyndigheden.
Artikel 42
Bidrag til finansielle instrumenter
1. Programmet kan bidrage til et finansielt instrument, forudsat at sidstnævnte opfylder programmets prioriteter.
2. Der skal i programmet opstilles en endelig beskrivende liste over bidrag til finansielle instrumenter. Efter vedtagelsen af programmet, men ikke senere end den 31. december 2017, forelægger forvaltningsmyndigheden Kommissionen de oplysninger, som nævnt i artikel 43.
3. Kommissionen undersøger det foreslåede bidrag for at vurdere dets merværdi og forenelighed med programmet.
4. Godkendelsesprocessen skal følge reglerne for disse finansielle instrumenter. Hvis Kommissionen afviser et foreslået bidrag, skal den meddele en begrundelse til forvaltningsmyndigheden.
5. Bidrag til disse finansielle instrumenter er underlagt de regler, som gælder for disse finansielle instrumenter.
Artikel 43
Projekternes indhold
1. Projektansøgningsdokumenter skal som minimum indeholde:
a)
en analyse af de problemer og behov, som berettiger projektet, under hensyntagen til programstrategien og projektets forventede bidrag til den relevante prioritet
b)
en vurdering af projektets grænseoverskridende virkning
c)
en målorienteret projektplan
d)
en vurdering af, hvor holdbare projektets forventede resultater vil være efter projektets afslutning
e)
objektivt verificerbare indikatorer
f)
oplysninger om projektets geografiske dækning og målgrupper
g)
projektets forventede gennemførelsesperiode og en detaljeret arbejdsplan
h)
en analyse af projektets indvirkning på de grænseoverskridende spørgsmål, som er nævnt i artikel 4, stk. 3, litra d), hvis det er relevant
i)
projektgennemførelseskravene, herunder følgende:
i)
identificering af støttemodtagerne og udpegning af den ledende støttemodtager, idet der gives garantier for dennes kompetencer på det pågældende område og dennes administrative og finansielle forvaltningskapacitet
ii)
beskrivelse af strukturen for projektforvaltningen og -gennemførelsen
iii)
ordninger blandt støttemodtagere i overensstemmelse med artikel 46
iv)
overvågnings- og evalueringsordninger
v)
informations- og kommunikationsplaner, navnlig foranstaltninger til anerkendelse af EU-støtten til projektet
j)
en detaljeret finansieringsplan og et budget.
2. Projektansøgninger til projekter, som omfatter en infrastrukturkomponent til en værdi af mindst 1 mio. EUR, skal desuden indeholde:
a)
en detaljeret beskrivelse af infrastrukturinvesteringen og dens beliggenhed
b)
en detaljeret beskrivelse af projektets kapacitetsopbygningskomponent, undtagen i behørigt begrundede tilfælde
c)
en fuldstændig gennemførlighedsundersøgelse eller en tilsvarende gennemført undersøgelse, herunder analysen af alternativer, resultaterne og en uafhængig kvalitetsvurdering
d)
en vurdering af projektets virkninger på miljøet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (11) og, for de deltagende lande, som er parter i projektet, en vurdering i overensstemmelse med FN/ECE's Esbokonvention af 25. februar 1991 om vurdering af virkningerne på miljøet på tværs af landegrænserne
e)
dokumentation for støttemodtagernes ejerskab eller adgang til området
f)
en byggetilladelse.
3. Undtagelsesvist og i behørigt begrundede tilfælde kan forvaltningsmyndigheden acceptere en senere indsendelse af de dokumenter, der er nævnt i litra f).
Artikel 44
Offentliggørelse af liste over projekter
1. Med henblik på at sikre gennemsigtighed i forbindelse med de projekter, som støttes via programmet, fører forvaltningsmyndigheden en liste over de tildelte projekter i et regnearksformat, som gør det muligt at sortere datene, søge i dem, udtrække data, sammenligne dem og let offentliggøre dem på internettet. Listen over projekterne skal være tilgængelig på programmets websted og ajourføres mindst hvert sjette måned. Med henblik på at tilskynde den private sektor, civilsamfundet eller nationale offentlige myndigheder til at genbruge listen over projekter kan webstedet indeholde en tydelig henvisning til de licensregler, der gælder for de offentliggjorte oplysninger.
2. Listen skal som minimum indeholde følgende oplysninger:
-
støttemodtagerens navn (kun juridiske personer; navne på fysiske personer angives ikke)
-
projektets navn
-
en kortfattet beskrivelse af projektet
-
projektgennemførelsesperioden
-
de samlede støtteberettigede udgifter
-
EU-medfinansieringssatsen
-
projektets postnummer eller en anden tilsvarende stedsindikator
-
den geografiske dækning
-
datoen for den seneste ajourføring af listen over projekter.
3. Listen over projekter forelægges for Kommissionen senest den 30. juni i året efter det regnskabsår, hvor projekterne blev udvalgt. Disse oplysninger offentliggøres på en af EU-institutionernes hjemmesider.
KAPITEL 2
Støttemodtagere
Artikel 45
Deltagelse i projekter
1. Projekter skal have deltagelse af støttemodtagere fra mindst en af de deltagende medlemsstater og et af de deltagende partnerlande, der er opført på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 232/2014, eller Den Russiske Føderation.
2. Støttemodtagere er fysiske eller juridiske personer, som har fået tildelt et tilskud til et projekt. Fysiske personer kan være støttemodtagere, hvis dette er nødvendigt på grund af aktionens art eller karakteristika eller på grund af den målsætning, som ansøgeren forfølger. Fysiske personers deltagelse bestemmes på programniveau.
3. Støttemodtagere som omhandlet i stk. 1 skal opfylde alle følgende betingelser:
a)
være statsborgere i et af de deltagende lande eller juridiske personer, som er veletablerede i programområdet, eller internationale organisationer, der opererer i programområdet. Støttemodtageren kan være en europæisk gruppering for territorialt samarbejde, uanset hvor den er etableret, forudsat at dens geografiske dækning er inden for programområdet
b)
opfylde kriterierne for støtteberettigelse som fastsat for hver udvælgelsesprocedure
c)
ikke befinde sig i en situation, der medfører udelukkelse, jf. artikel 106, stk. 1, og artikel 107 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
4. Støttemodtagere, som ikke opfylder kriterierne i stk. 3, litra a), kan deltage sammen med støttemodtagere som omhandlet i stk. 1, forudsat at alle de følgende betingelser er opfyldt:
a)
de kan deltage i overensstemmelse med artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014
b)
deres deltagelse er påkrævet som følge af projektets art og formål og er nødvendig for at sikre en effektiv gennemførelse
c)
det samlede beløb, der inden for rammerne af programmet tildeles støttemodtagere, som ikke opfylder kriterierne i stk. 3, litra a), overskrider ikke den grænse, der er anført i artikel 39, stk. 2, litra b).
Artikel 46
Støttemodtageres forpligtelser
1. For hvert projekt udpeges en ledende støttemodtager som repræsentant for partnerskabet.
2. Alle støttemodtagere skal samarbejde aktivt om at udvikle og gennemføre projektet. De skal desuden samarbejde om at finde personale til projekterne og/eller finansiere dem. Hver støttemodtager er juridisk og økonomisk ansvarlig for de aktiviteter, som den gennemfører, samt for den andel af EU-midler, som den modtager. Støttemodtagernes specifikke forpligtelser samt økonomiske ansvar fastlægges i aftalen som omhandlet i stk. 3, litra c).
3. Den ledende støttemodtager:
a)
modtager det finansielle bidrag fra forvaltningsmyndigheden til gennemførelsen af projektaktiviteterne
b)
sørger for, at støttemodtagerne modtager det samlede støttebeløb hurtigst muligt og i sin helhed i henhold til bestemmelserne i litra c). Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke nogen specifik afgift med tilsvarende virkning, der kan mindske beløbene til modtagerne
c)
fastlægger partnerskabsordninger med andre støttemodtagere i en aftale, der omfatter bestemmelser, som bl.a. sikrer en forsvarlig finansiel forvaltning af de midler, der er tildelt projektet, herunder bestemmelser om inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb
d)
påtager sig ansvaret for at sikre, at hele projektet gennemføres
e)
sikrer, at de udgifter, som støttemodtagerne anmelder, er afholdt med henblik på projektets gennemførelse og svarer til de aktiviteter, der er fastlagt i kontrakten og aftalt mellem alle støttemodtagerne
f)
verificerer, at de udgifter, som støttemodtagerne anmelder, er blevet undersøgt i henhold til artikel 32, stk. 1.
KAPITEL 3
Udgifternes støtteberettigelse
Artikel 47
Former for tilskud
1. Der kan ydes tilskud i form af følgende:
a)
godtgørelse af en nærmere bestemt andel af faktisk afholdte støtteberettigede omkostninger som omhandlet i artikel 48
b)
finansiering efter en fast takst bestemt ved anvendelse af en procentsats på en eller flere nærmere afgrænsede omkostningskategorier
c)
faste beløb
d)
godtgørelse på grundlag af enhedsomkostninger
e)
en kombination af tilskudsformerne som nævnt i litra a) til d), forudsat at de hver især dækker forskellige omkostningskategorier.
2. Tilskud i den form, der er nævnt i stk. 1, litra a), beregnes på grundlag af de støtteberettigede omkostninger, som støttemodtageren faktisk har afholdt, i henhold til et foreløbigt budgetoverslag, som er indsendt sammen med forslaget og er indeholdt i kontrakten. Finansiering efter en fast takst som nævnt i stk. 1, litra b), omfatter specifikke kategorier af støtteberettigede omkostninger, som på forhånd er klart fastlagt ved anvendelse af en procentsats. Faste beløb som nævnt i stk. 1, litra c), omfatter overordnet set alle eller visse specifikke kategorier af støtteberettigede omkostninger, som på forhånd er klart fastlagt. Enhedsomkostninger som nævnt i stk. 1, litra d), omfatter alle eller visse specifikke kategorier af støtteberettigede omkostninger, som på forhånd er klart fastlagt ved hjælp af et beløb pr. enhed.
3. Tilskud må ikke have det formål eller den virkning, at de genererer en fortjeneste inden for rammerne af projektet. Undtagelserne som omhandlet i artikel 125, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 finder anvendelse.
Artikel 48
Støtteberettigede omkostninger
1. Tilskuddene må ikke overstige et samlet loft udtrykt som en procentsats og en absolut værdi beregnet på grundlag af de anslåede støtteberettigede omkostninger. Tilskuddene må ikke overstige de støtteberettigede omkostninger.
2. Støtteberettigede omkostninger er omkostninger, som støttemodtageren faktisk har afholdt, og som opfylder alle de følgende kriterier:
a)
de er afholdt i løbet af projektets gennemførelsesperiode. Navnlig gælder følgende:
i)
omkostninger til tjenesteydelser og arbejder skal vedrøre aktiviteter, der udføres i gennemførelsesperioden. Omkostninger til leverancer skal vedrøre levering og installering af varer i gennemførelsesperioden. Undertegnelse af en kontrakt, ordreafgivelse eller indgåelse af en given udgiftsforpligtelse i gennemførelsesperioden med henblik på fremtidig levering af tjenesteydelser, arbejder eller leverancer efter gennemførelsesperiodens udløb opfylder ikke dette krav; kontantoverførsler mellem den ledende støttemodtager og de andre støttemodtagere kan ikke betragtes som afholdte omkostninger
ii)
afholdte omkostninger bør være betalt inden forelæggelsen af de endelige rapporter. De kan betales senere, forudsat at de opføres på en liste i den endelige rapport med angivelse af den forventede betalingsdato
iii)
undtaget herfra er omkostninger vedrørende endelige rapporter, bl.a. udgiftskontrol, revision og endelig evaluering af projektet, som kan afholdes efter projektets gennemførelsesdato
iv)
procedurerne for tildeling af kontrakter som omhandlet artikel 52 ff. kan være indledt, og kontrakter kan være afsluttet af støttemodtageren eller støttemodtagerne, før projektets gennemførelsesperiode er startet, forudsat at bestemmelserne i artikel 52 ff. er overholdt
b)
de er anført i projektets samlede budgetoverslag
c)
de er nødvendige af hensyn til projektets gennemførelse
d)
de kan identificeres og bekræftes, navnlig ved bogføring i støttemodtagerens regnskab og opgørelse i henhold til regnskabsstandarderne og den almindelige praksis for omkostningsberegning, som gælder for støttemodtageren
e)
de opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning
f)
de er rimelige og berettigede og opfylder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til økonomisk ansvarlighed og omkostningseffektivitet
g)
de er underbygget af fakturaer eller dokumenter med tilsvarende beviskraft.
3. Et tilskud kan tildeles med tilbagevirkende kraft i følgende tilfælde:
a)
hvis ansøgeren kan påvise behovet for at påbegynde projektet, før kontrakten er underskrevet. Finansieringsberettigede omkostninger må dog ikke have været afholdt før datoen for indsendelse af ansøgningen om tilskud
b)
hvis der er tale om omkostninger vedrørende undersøgelser og dokumentation for projekter, herunder en infrastrukturkomponent.
Tilskud kan ikke tildeles med tilbagevirkende kraft til allerede afsluttede projekter.
4. For at give mulighed for at forberede stærke partnerskaber er omkostninger, der er afholdt efter indsendelsen af ansøgningen om tilskud i forbindelse med projekter, som har fået tildelt et tilskud, støtteberettigede, forudsat at følgende betingelser også er opfyldt:
a)
de er afholdt efter offentliggørelsen af forslagsindkaldelsen
b)
de er begrænset til omkostninger til rejse og ophold for personale ansat af støttemodtagerne, forudsat at de opfylder betingelserne i stk. 5, litra b)
c)
de overstiger ikke det maksimumbeløb, der er fastsat på programniveau.
5. Med forbehold af stk. 1 og 2 er følgende direkte omkostninger afholdt af støttemodtageren støtteberettigede:
a)
personaleomkostninger vedrørende projektet på følgende kumulative betingelser:
-
de vedrører omkostninger til aktiviteter, som støttemodtageren ikke ville have udført, hvis projektet ikke skulle have været gennemført
-
de overstiger ikke de omkostninger, som støttemodtageren normalt bærer, medmindre det påvises, at det er afgørende for at kunne gennemføre projektet
-
de vedrører faktiske bruttolønninger, herunder udgifter til social sikring og andre lønrelaterede omkostninger
b)
omkostninger til rejse og ophold for personale og andre personer, som deltager i projektet, forudsat at omkostningerne hverken overstiger de omkostninger, som støttemodtageren normalt bærer i overensstemmelse med sine regler og bestemmelser, eller de satser, som Kommissionen offentliggør på tidspunktet for opgaven, hvis de godtgøres i form af faste beløb, enhedsomkostninger eller finansiering efter en fast takst
c)
købs- og lejeomkostninger til udstyr (nyt eller brugt) og leverancer specifikt til projektets formål, forudsat at de svarer til markedspriserne
d)
omkostninger til forbrugsvarer specifikt indkøbt til projektet
e)
omkostninger, der følger af kontrakter, som støttemodtagerne har tildelt for at nå projektets mål
f)
omkostninger, der er en direkte følge af krav i nærværende forordning og i projektet (f.eks. foranstaltninger til oplysning og synliggørelse, evalueringer, eksterne revisioner, oversættelser), herunder omkostninger til finansielle tjenester (f.eks. omkostninger til bankoverførsler og finansielle garantier).
6. I medfør af artikel 4 kan der i et program fastsættes yderligere regler om støtteberettigelse for programmet som helhed.
Artikel 49
Ikke-støtteberettigede omkostninger
1. Følgende omkostninger vedrørende projektets gennemførelse er ikke støtteberettigede:
a)
gæld og gældsomkostninger (renter)
b)
hensættelser til dækning af tab eller forpligtelser
c)
omkostninger, der er anmeldt af støttemodtageren og allerede er finansieret over Unionens budget
d)
køb af jord eller bygninger for et beløb, der overstiger 10 % af det pågældende projekts støtteberettigede udgifter
e)
kurstab
f)
afgifter, skatter og gebyrer, herunder moms, undtagen hvis de ikke kan refunderes i henhold til den relevante nationale skattelovgivning, medmindre andet er fastlagt i relevante bestemmelser, som er indgået med partnerlande, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde
g)
lån til tredjeparter
h)
bøder, finansielle sanktioner og sagsomkostninger
i)
naturalydelser som defineret i artikel 14, stk. 1.
2. I henhold til artikel 4 kan det i et program fastsættes, at andre omkostningskategorier ikke er støtteberettigede.
Artikel 50
Faste beløb, enhedsomkostninger og finansiering efter en fast takst
1. Det samlede finansieringsbeløb på grundlag af faste beløb, enhedsomkostninger og finansiering efter en fast takst må ikke overstige 60 000 EUR pr. støttemodtager og pr. projekt, medmindre andet er fastsat i programmet i henhold til artikel 4, dog højst 100 000 EUR.
2. Anvendelsen af faste beløb, enhedsomkostninger og finansiering efter en fast takst skal som minimum understøttes af følgende:
a)
en begrundelse for hensigtsmæssigheden af sådanne former for finansiering, hvad angår projekternes art, risiciene for uregelmæssigheder og svig samt omkostninger til kontrol
b)
en angivelse af de omkostninger eller omkostningskategorier, der er dækket af faste beløb, enhedsomkostninger eller finansiering efter en fast takst, som ikke må omfatte ikke-støtteberettigede omkostninger som omhandlet i artikel 49
c)
en beskrivelse af metoderne til fastsættelse af faste beløb, enhedsomkostninger og finansiering efter en fast takst samt af betingelserne for på rimelig vis at sikre, at princippet om medfinansiering og forbud mod fortjeneste er overholdt, og at dobbeltfinansiering undgås. Disse metoder baseres på:
i)
statistiske data eller lignende objektive oplysninger eller
ii)
en individuel tilgang til den enkelte støttemodtager under hensyntagen til støttemodtagerens godkendte eller kontrollerbare historiske data eller sædvanlige praksis for omkostningsberegning.
3. Når beløbene er blevet vurderet og godkendt af forvaltningsmyndigheden, kan de ikke anfægtes i forbindelse med efterfølgende kontrol.
Artikel 51
Indirekte omkostninger
1. Indirekte omkostninger kan beregnes ved hjælp af en fast takst på op til 7 % af de støtteberettigede direkte omkostninger, eksklusive omkostninger afholdt i forbindelse med etableringen af infrastruktur, forudsat at taksten er beregnet på grundlag af en rimelig, retfærdig og kontrollerbar beregningsmetode.
2. Indirekte omkostninger til et projekt er de støtteberettigede omkostninger, som ikke kan identificeres som specifikke omkostninger, der er direkte forbundet med gennemførelsen af projektet, og som ikke må bogføres projektet direkte i henhold til betingelserne for støtteberettigelse som omhandlet i artikel 48. De må ikke omfatte ikke-støtteberettigede omkostninger som omhandlet i artikel 49 eller omkostninger, som allerede er opført under en anden udgiftspost eller et andet udgiftsområde i projektets budget.
KAPITEL 4
Afsnit 1
Udbud
Artikel 52
Gældende regler
1. Hvis støttemodtageren for at kunne gennemføre projektet er nødt til at indkøbe varer, arbejder eller tjenesteydelser, gælder følgende regler:
a)
hvis støttemodtageren er en ordregivende myndighed eller ordregivende enhed som defineret i EU's udbudsregler, kan den anvende de nationale love og administrative bestemmelser, der er vedtaget i forbindelse med EU-reglerne, eller bestemmelserne i stk. 2
b)
hvis støttemodtageren er en international organisation, kan den anvende egne udbudsregler, hvis disse giver samme garantier som internationalt anerkendte standarder
c)
hvis støttemodtageren er en offentlig myndighed i et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, og hvis medfinansiering er overført til forvaltningsmyndigheden, kan den anvende de nationale love og administrative bestemmelser, forudsat at finansieringsaftalen tillader det, og de almindelige principper som omhandlet i stk. 2, litra a), er overholdt.
2. I alle andre tilfælde skal følgende forpligtelser være overholdt:
a)
kontrakten tildeles det bud, der sikrer den bedste pris i forhold til kvaliteten, eller eventuelt det billigste bud, idet interessekonflikter undgås.
b)
for kontrakter til en værdi af over 60 000 EUR gælder følgende regler:
i)
der nedsættes et evalueringsudvalg, som skal evaluere ansøgninger og/eller bud på grundlag af de udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterier, som støttemodtageren på forhånd har offentliggjort i udbudsmaterialet. Udvalget skal være sammensat af et ulige antal medlemmer, der alle har den nødvendige tekniske og administrative ekspertise til at give en kvalificeret udtalelse om buddene/ansøgningerne
ii)
der skal sikres en tilstrækkelig gennemsigtighed, fair konkurrence og passende forudgående omtale
iii)
der skal sikres ligebehandling, proportionalitet og ikke-forskelsbehandling
iv)
der skal udarbejdes et udkast til udbudsmateriale i henhold til international bedste praksis
v)
fristerne for indsendelsen af ansøgninger og bud skal være tilstrækkelig lang til at sikre interesserede parter en rimelig periode til at forberede deres bud
vi)
kandidater eller tilbudsgivere skal udelukkes fra deltagelse i et udbud, hvis de befinder sig i en af de situationer, der er beskrevet i artikel 106, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Kandidater eller tilbudsgivere skal godtgøre, at de ikke befinder sig i en af disse situationer. Endvidere må kontrakter ikke tildeles kandidater eller tilbudsgivere, som i løbet af udbuddet kommer i en af de situationer, som er omhandlet i artikel 107 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
vii)
udbudsbestemmelserne i artikel 53 til 56 skal overholdes.
3. I alle tilfælde finder reglerne for nationalitet og oprindelse i artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014 anvendelse.
Artikel 53
Udbud i forbindelse med tjenesteydelseskontrakter
1. Tjenesteydelseskontrakter til en værdi af 300 000 EUR eller derover tildeles ved et internationalt begrænset udbud med forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse. Udbudsbekendtgørelsen skal offentliggøres i alle passende medier, også uden for programområdet, med angivelse af antallet af kandidater, mindst fire og højst otte, der vil blive opfordret til at give et bud, og den skal sikre fair konkurrence.
2. Tjenesteydelseskontrakter til en værdi af mellem 60 000 EUR og 300 000 EUR tildeles ved et udbud med forhandling på konkurrencevilkår uden offentliggørelse. Støttemodtageren skal tage kontakt til mindst tre tjenesteudbydere efter eget valg og forhandle kontraktbetingelserne med en eller flere af dem.
Artikel 54
Udbud i forbindelse med vareindkøbskontrakter
1. Vareindkøbskontrakter til en værdi af 300 000 EUR eller derover tildeles ved et internationalt offentligt udbud med forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, som skal offentliggøres i alle relevante medier, også uden for programområdet.
2. Vareindkøbskontrakter til en værdi af mellem 100 000 EUR og 300 000 EUR tildeles ved et offentligt udbud, som offentliggøres i programområdet. Enhver støtteberettiget tilbudsgiver skal gives de samme muligheder som lokale firmaer.
3. Vareindkøbskontrakter til en værdi af mellem 60 000 EUR og 100 000 EUR tildeles ved et udbud efter forhandling på konkurrencevilkår uden offentliggørelse. Støttemodtageren skal tage kontakt til mindst tre leverandører efter eget valg og forhandle kontraktbetingelserne med en eller flere af dem.
Artikel 55
Udbud i forbindelse med bygge- og anlægskontrakter
1. Bygge- og anlægskontrakter til en værdi af 5 000 000 EUR eller derover tildeles ved et internationalt offentligt udbud, eller af hensyn til visse arbejders særlige karakteristika ved et begrænset udbud, med forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, som skal offentliggøres i alle relevante medier, også uden for programområdet.
2. Bygge- og anlægskontrakter til en værdi af mellem 300 000 EUR og 5 000 000 EUR tildeles ved et offentligt udbud, som offentliggøres i programområdet. Enhver støtteberettiget tilbudsgiver skal gives de samme muligheder som lokale firmaer.
3. Bygge- og anlægskontrakter til en værdi af mellem 60 000 EUR og 300 000 EUR tildeles ved et udbud med forhandling på konkurrencevilkår uden offentliggørelse. Støttemodtageren skal tage kontakt til mindst tre kontrahenter efter eget valg og forhandle kontraktbetingelserne med en eller flere af dem.
Artikel 56
Anvendelse af udbud med forhandling
Støttemodtageren kan vælge at anvende udbud med forhandling på grundlag af kun ét bud i de tilfælde, som er omhandlet i artikel 266, 268 og 270 i delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012.
Afdeling 2
Finansiel støtte til tredjeparter
Artikel 57
Finansiel støtte til tredjeparter
1. Hvis projektet kræver, at tredjeparter tildeles finansiel støtte, kan der ydes støtte på betingelse af, at:
a)
den enkelte tredjepart stiller tilstrækkelige garantier med henblik på eventuel inddrivelse af tildelte beløb
b)
principperne om proportionalitet, gennemsigtighed, forsvarlig økonomisk forvaltning, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling er opfyldt
c)
interessekonflikter undgås
d)
den finansielle støtte ikke er kumuleret eller tildeles med tilbagevirkende kraft; den skal i princippet omfatte medfinansiering og må ikke have det formål eller den virkning, at den genererer en fortjeneste til den enkelte tredjepart
e)
betingelserne for at yde den finansielle støtte er klart defineret i kontrakten for at undgå, at støttemodtageren foretager skøn. Af kontrakten skal det navnlig fremgå, hvilke kategorier af personer, der kan modtage støtte, og hvilke tildelingskriterier, der finder anvendelse (herunder kriterierne for fastsættelse af det nøjagtige beløb), og den skal indeholde en fast liste over de forskellige typer aktiviteter, som kan tildeles denne form for finansiel støtte
f)
det højeste beløb, der kan udbetaltes i finansiel støtte, må ikke overstige 60 000 EUR pr. tredjepart, medmindre den finansielle støtte er projektets primære formål.
2. Reglerne om nationalitet og oprindelse i artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014 finder anvendelse. Hvis et kaskadetilskud overstiger 60 000 EUR, finder de regler for deltagelse, der er fastsat i artikel 52, litra b), nr. vi), tilsvarende anvendelse.
AFSNIT VIII
BETALINGER, REGNSKABSAFLÆGGELSE OG REGNSKABSGODKENDELSE, FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER
KAPITEL 1
Betalinger
Artikel 58
Årlige forpligtelser
1. Ved delt forvaltning indgår Kommissionen de indledende forpligtelser efter Kommissionens vedtagelse af programmet som omhandlet i artikel 5.
2. Ved indirekte forvaltning indgår Kommissionen de indledende forpligtelser efter vedtagelse af programmet og efter ikrafttrædelsen af aftalen om overdragelse af budgetgennemførelsesopgaver til en international organisation eller et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, som omhandlet i artikel 81 og 82.
3. Efterfølgende indgår Kommissionen den tilsvarende forpligtelse senest den 1. maj i hvert finansår. Omfanget af årlige forpligtelser fastlægges i overensstemmelse med finansieringsplanen under hensyntagen til fremskridtene med programmet og de tilgængelige midler. Kommissionen underretter forvaltningsmyndigheden, når de årlige forpligtelser er indgået.
Artikel 59
Fælles regler for betalinger
1. Betalinger til forvaltningsmyndigheder kan have form af forfinansiering eller betaling af den endelige saldo.
2. Der skal åbnes en bankkonto i euro specifikt for programmet. Når betalinger fra Kommissionen overføres via en anden bankkonto end den, der tilhører programmet, skal de pågældende fulde beløb og alle påløbne renter straks overføres til bankkontoen for programmet.
3. Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, og der pålægges ikke noget specifikt gebyr eller lignende med tilsvarende virkning på disse beløb eller påløbne renter.
Artikel 60
Fælles regler for beregning af forfinansiering
1. Hvert finansår kan forvaltningsmyndigheden, når den er blevet underrettet om de årlige forpligtelser, anmode om en overførsel i form af forfinansiering på op til 80 % af EU-støtten for det pågældende finansår. Fra det andet finansår skal anmodninger om forfinansiering ledsages af det foreløbige budget med specificering af forvaltningsmyndighedens forpligtelser og betalinger for de to regnskabsår, der følger efter den seneste revisionserklæring som nævnt i artikel 68. Kommissionen skal efter gennemgang af det foreløbige budget, der indeholder en vurdering af programmets faktiske finansieringsbehov og en verificering af, at midlerne er til rådighed, foretage betalingen af hele eller dele af den ønskede forfinansiering senest 60 dage efter den dato, hvor Kommissionen registrerede betalingsanmodningen.
2. I løbet af finansåret kan forvaltningsmyndigheden anmode om overførsel af alle eller dele af de midler, der allerede er indgået forpligtelser for, som yderligere forfinansiering. Forvaltningsmyndigheden skal til støtte for sin anmodning indgive en foreløbig økonomisk rapport, der dokumenterer, at de udgifter, som faktisk er afholdt eller ventes at blive afholdt inden udløbet af det pågældende finansår, overstiger de forfinansieringsbeløb, der allerede er udbetalt. Sådanne efterfølgende overførsler udgør yderligere forfinansiering, såfremt de ikke støttes af en revisionserklæring som nævnt i artikel 68.
3. Hvert finansår under programmets gennemførelse afslutter Kommissionen tidligere forfinansieringsbetalinger på grundlag af de faktisk afholdte støtteberettigede udgifter støttet af en revisionserklæring som nævnt i artikel 68 efter godkendelse af regnskabet som beskrevet i artikel 69, stk. 2. Kommissionen kan på baggrund heraf foretage de nødvendige finansielle tilpasninger.
Artikel 61
Afbrydelse af betalingsfristen
1. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 kan afbryde betalingsfristen for en betalingsanmodning i en periode på op til seks måneder under enhver af følgende omstændigheder:
a)
der er på grundlag af oplysninger fra et nationalt revisionsorgan eller et EU-revisionsorgan en klar begrundet mistanke om, at der er en væsentlig mangel i forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde
b)
den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede skal foretage supplerende kontrol efter at have modtaget oplysninger, der gør denne opmærksom på, at udgifterne knytter sig en uregelmæssighed med alvorlige økonomiske konsekvenser
c)
et af de dokumenter, der kræves i henhold til artikel 77, er ikke forelagt
d)
et af de dokumenter, der kræves i henhold til artikel 60 og 64, er ikke forelagt.
Forvaltningsmyndigheden kan indvilge i at forlænge afbrydelsen med yderligere tre måneder.
2. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede skal begrænse afbrydelsen til den del af udgifterne, som er omfattet af den betalingsanmodning, der er berørt af de elementer, der er nævnt i stk. 1, første afsnit, medmindre det ikke er muligt at identificere den berørte del af udgifterne. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede underretter straks den medlemsstat, der huser forvaltningsmyndigheden, og forvaltningsmyndigheden om årsagerne til afbrydelsen og anmoder dem om at afhjælpe situationen. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bringer afbrydelsen til ophør, så snart de fornødne foranstaltninger er truffet. Afbrydelsen kan forlænges til over seks måneder, hvis de nødvendige foranstaltninger ikke er blevet truffet.
Artikel 62
Suspension af betalinger
1. Kommissionen kan suspendere alle eller dele af betalingerne under enhver af følgende omstændigheder:
a)
der er en alvorlig mangel ved den måde, som programmets forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer på, og denne mangel har bragt EU-bidraget i fare og har ikke været genstand for korrigerende foranstaltninger
b)
de deltagende lande har i alvorlig grad misligholdt deres forpligtelser i henhold til artikel 31
c)
udgifterne er forbundet med en uoverensstemmelse, der ikke er blevet korrigeret, hvilket har alvorlige økonomiske konsekvenser
d)
evaluerings- og overvågningssystemet er behæftet med en alvorlig mangel med hensyn til kvalitet og pålidelighed
e)
efter overvågning, evaluering eller revision af programmet er der dokumentation for, at gennemførelsen af programmet ikke er i overensstemmelse med tidsrammerne som omhandlet i artikel 4 og meddelt i overensstemmelse med artikel 77.
2. Kommissionen kan beslutte at suspendere alle eller en del af forfinansieringsbetalingerne efter at have givet forvaltningsmyndigheden mulighed for at fremsætte bemærkninger.
3. Kommissionen bringer suspensionen af alle eller en del af betalingerne til ophør, når forvaltningsmyndigheden har truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at kunne ophæve suspensionen.
Artikel 63
Betaling til ledende støttemodtagere
1. Betalinger til ledende støttemodtagere kan have en af følgende former:
a)
forfinansiering,
b)
mellemliggende betaling
c)
betaling af den endelige saldo.
2. Forvaltningsmyndigheden skal sikre, at betalingerne til de ledende støttemodtagere gennemføres så hurtigt som muligt i henhold til den indgåede kontrakt. Der foretages ikke fradrag eller tilbageholdelse af noget beløb, medmindre dette finder støtte i den indgåede kontrakt, og der pålægges ikke noget specifikt gebyr eller andet gebyr med tilsvarende virkning, der mindsker disse betalinger.
Artikel 64
Betaling af den endelige saldo
1. Forvaltningsmyndigheden forelægger senest den 30. september 2024 betalingsanmodningen for den endelige saldo sammen med de dokumenter, der er nævnt i artikel 77, stk. 5.
2. Den endelige saldo udbetales senest tre måneder efter datoen for regnskabsafslutningen for det sidste regnskabsår eller senest en måned efter datoen for godkendelsen af den endelige gennemførelsesrapport, hvis dette tidspunkt indtræffer senere.
Artikel 65
Undtagelse fra frigørelsen
1. Det beløb, som frigørelsen berører, nedsættes med de beløb, som forvaltningsmyndigheden ikke har været i stand til at anmelde til Kommissionen på grund af:
a)
projekter, der er suspenderet som følge af en retlig procedure eller en administrativ klage med opsættende virkning, eller
b)
force majeure, der i væsentlig grad berører gennemførelsen af hele eller en del af programmet
c)
anvendelsen af artikel 61 og 62.
2. Hvis forvaltningsmyndigheden påberåber sig force majeure i henhold til stk. 1, litra b), skal den påvise force majeure-forholdets direkte konsekvenser for gennemførelsen af hele eller en del af programmet. Med henblik på stk. 1, litra a) og b), kan der anmodes om nedsættelse én gang, hvis suspensionen eller force majeure-forholdet har varet i højst et år, eller et antal gange svarende til varigheden af force majeure-forholdet eller antallet af år mellem datoen for den retlige eller administrative beslutning om at suspendere gennemførelsen af projektet og datoen for den endelige retlige eller administrative afgørelse.
3. Senest den 15. februar sender forvaltningsmyndigheden Kommissionen oplysninger om de undtagelser, der er nævnt i stk. 1, for beløbet, som skal anmeldes senest den 31. december i det foregående finansår.
Artikel 66
Frigørelsesprocedure
1. Kommissionen underretter rettidigt forvaltningsmyndigheden, når der er risiko for frigørelse i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 236/2014.
2. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har modtaget pr. 15. februar, underretter den forvaltningsmyndigheden om frigørelsesbeløbet på grundlag af disse oplysninger.
3. Forvaltningsmyndigheden har to måneder til at godkende frigørelsesbeløbet eller fremsætte bemærkninger.
4. Senest den 30. juni forelægger forvaltningsmyndigheden en ændret finansieringsplan for Kommissionen, der afspejler det reducerede støttebeløbs indvirkning på programmets tematiske målsætninger eller tekniske bistand for det pågældende finansår. Hvis der ikke forelægges en ændret finansieringsplan, ændrer Kommissionen finansieringsplanen ved at reducere EU-bidraget for det pågældende finansår. Reduktionen skal have en forholdsmæssig indvirkning på de tematiske målsætninger og den tekniske bistand.
5. Kommissionen ændrer afgørelsen om vedtagelse af programmet.
Artikel 67
Anvendelse af euroen
1. Afholdte udgifter i en anden valuta end euro omregnes til euro af forvaltningsmyndigheden og af støttemodtageren ved anvendelse af Kommissionens månedlige regnskabsvekselkurs i en af følgende:
a)
den måned, hvor udgiften er afholdt
b)
den måned, hvor udgiften blev forelagt til undersøgelse i overensstemmelse med artikel 32, stk. 1
c)
den måned, hvor udgiften blev meddelt til den ledende støttemodtager.
2. Den valgte metode fastsættes i programmet og finder anvendelse i hele programmets levetid. Der kan anvendes forskellige metoder på teknisk bistand og på projekter.
KAPITEL 2
Regnskabsaflæggelse og regnskabsgodkendelse
Artikel 68
Regnskabsaflæggelse
1. Regnskabet for programmet udarbejdes af forvaltningsmyndigheden. Regnskabet er uafhængigt og særskilt og omfatter kun transaktioner, der vedrører programmet. Det skal føres på denne måde for at gøre det muligt at gennemføre en analytisk overvågning af programmet efter prioritet og teknisk bistand.
2. Senest den 15. februar forelægger forvaltningsmyndigheden sin årlige rapport for Kommissionen med følgende finansielle oplysninger:
a)
regnskabet for det foregående regnskabsår
b)
en forvaltningserklæring underskrevet af repræsentanten for forvaltningsmyndigheden, der bekræfter at
i)
oplysningerne er korrekt udformet, fuldstændige og nøjagtige
ii)
udgifterne blev brugt til det fastsatte formål
iii)
de indførte kontrolsystemer giver de nødvendige garantier med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed
c)
en årlig oversigt over den kontrol, som forvaltningsmyndigheden har udført, herunder en analyse af arten og omfanget af de fejl og svagheder, der er konstateret i systemerne, samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt
d)
en revisionserklæring vedrørende årsregnskabet
e)
en årlig revisionsberetning udarbejdet af revisionsmyndigheden, der giver en oversigt over de gennemførte revisioner, herunder en analyse af arten og omfanget af de fejl og svagheder, der er konstateret, både på systemniveau og for projekter, samt de korrigerende foranstaltninger, der er truffet eller planlagt
f)
et overslag over de omkostninger, der er afholdt fra den 1. juli til den 31. december i det foregående år
g)
en liste over de projekter, der er afsluttet i løbet af regnskabsåret.
3. Det regnskab, der er nævnt i stk. 2, litra a), forelægges for hvert program og skal for hver prioritet og for den tekniske bistand omfatte:
a)
de udgifter, som forvaltningsmyndigheden har afholdt og betalt, og de indtægter, som den har genereret og modtaget
b)
de beløb, som er frafaldet eller inddrevet i løbet af regnskabsåret, de beløb, der skal inddrives inden udgangen af regnskabsåret, og de beløb, der ikke kan inddrives.
4. Af den revisionserklæring, der er nævnt i stk. 2, litra d), skal det fremgå, om regnskabet giver et retvisende billede, om de relaterede transaktioner er lovlige og formelt rigtige, og om det indførte kontrolsystem fungerer ordentligt. Det skal også fremgå af udtalelsen, om revisionsarbejdet rejser tvivl om de påstande, der er fremsat i forvaltningserklæringen som nævnt i stk. 2, litra b).
Artikel 69
Regnskabsgodkendelse
1. Kommissionen gennemgår regnskabet og oplyser senest den 31. maj i det år, der følger efter regnskabsåret, forvaltningsmyndigheden om, hvorvidt den godtager, at regnskabet er fuldstændigt, præcist og korrekt.
2. På baggrund af de afholdte støtteberettigede udgifter som bekræftet i revisionserklæringen som nævnt i artikel 68, stk. 2, litra d), afslutter Kommissionen forfinansieringen.
3. Regnskabsgodkendelsen sker med forbehold af efterfølgende finansielle korrektioner i overensstemmelse med artikel 72.
Artikel 70
Opbevaring af dokumentation
1. Forvaltningsmyndigheden og støttemodtagerne skal opbevare samtlige dokumenter med relation til programmet eller et projekt i fem år fra datoen for betalingen af saldoen for programmet. De skal navnlig opbevare rapporter, støttedokumenter samt regnskaber, regnskabsdokumenter og ethvert andet dokument med relation til finansieringen af programmet (herunder samtlige dokumenter med relation til tildelingen af kontrakter) og projekter.
2. Uanset stk. 1 skal dokumenter vedrørende revision, klager, retssager eller fremsættelse af krav, der opstår i forbindelse med programmet eller projektets gennemførelse, opbevares indtil sådanne revisioner, klager, retssager eller krav er afsluttet eller færdigbehandlet.
KAPITEL 3
Finansielle korrektioner og inddrivelser
Afsnit 1
Finansielle korrektioner
Artikel 71
Forvaltningsmyndighedens finansielle korrektioner
1. Forvaltningsmyndigheden har i første række ansvaret for at forebygge og undersøge uregelmæssigheder og for at foretage de nødvendige finansielle korrektioner og foretage inddrivelse. Hvis der er tale om systembetingede uregelmæssigheder, udvider forvaltningsmyndigheden sin undersøgelse til at omfatte alle operationer, som vil kunne være berørt.
Forvaltningsmyndigheden foretager de finansielle korrektioner, der er nødvendige i forbindelse med enkeltstående eller systembetingede uregelmæssigheder, som konstateres i forbindelse med projekter, teknisk bistand eller i programmet. Finansielle korrektioner består i helt eller delvist at annullere EU-bidraget til et projekt eller teknisk bistand. Forvaltningsmyndigheden tager hensyn til uregelmæssighedernes art og alvor og det økonomiske tab og anvender en forholdsmæssig finansiel korrektion. Forvaltningsmyndigheden registrerer de finansielle korrektioner i årsregnskabet for det regnskabsår, hvor der træffes beslutning om annulleringen.
2. Det EU-bidrag, der annulleres i overensstemmelse med stk. 1, kan genanvendes inden for det pågældende program med forbehold af stk. 3.
3. Det bidrag, som er annulleret i henhold til stk. 1, kan ikke genanvendes til det projekt, som var genstand for en finansiel korrektion, eller hvor der er foretaget en finansiel korrektion i forbindelse med en systembetinget uregelmæssighed, eller til et projekt, der er berørt af den systembetingede uregelmæssighed.
Artikel 72
Kommissionens finansielle korrektioner
1. Kommissionen foretager finansielle korrektioner ved at annullere hele eller en del af EU-bidraget til et program og foretage inddrivelse fra forvaltningsmyndigheden for at udelukke udgifter fra EU-finansiering, når de er i strid med gældende ret eller er knyttet til mangler i programmets forvaltnings- og kontrolsystemer som konstateret af Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret.
2. En overtrædelse af gældende ret medfører kun en finansiel korrektion i forbindelse med udgifter, som er blevet anmeldt til Kommissionen, og hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
overtrædelsen har påvirket udvælgelsen af et projekt eller en teknisk bistandskontrakt, eller der er i tilfælde, hvor det på grund af overtrædelsens art ikke er muligt at påvise denne påvirkning, begrundet risiko for, at overtrædelsen har haft en sådan virkning
b)
overtrædelsen har påvirket størrelsen af det udgiftsbeløb, som er anmeldt i forbindelse med programmet, eller der i tilfælde, hvor det på grund af overtrædelsens art ikke er muligt at opgøre dens finansielle virkning, begrundet risiko for, at overtrædelsen har haft en sådan virkning.
3. Kommissionen foretager navnlig finansielle korrektioner i de tilfælde, hvor den, efter at have gennemført den nødvendige undersøgelse, drager en af følgende konklusioner:
a)
der er en alvorlig mangel i programmets forvaltnings- og kontrolsystemer, som har bragt det EU-bidrag, der allerede er udbetalt, i fare
b)
forvaltningsmyndigheden har ikke overholdt sine forpligtelser i henhold til artikel 71 forud for indledningen af den finansielle korrektionsprocedure i henhold til dette stykke
c)
de udgifter, der er anført i den årlige eller den endelig rapport, er ukorrekte og er ikke blevet korrigeret af forvaltningsmyndigheden forud for den finansielle korrektionsprocedure i henhold til dette stykke.
Kommissionen baserer sine finansielle korrektioner på konstaterede individuelle tilfælde af uregelmæssigheder og tager hensyn til, om en uregelmæssighed er systembetinget. Hvis det ikke er muligt præcist at fastslå størrelsen af de uregelmæssige udgifter, anvender Kommissionen en fast takst eller en ekstrapoleret finansiel korrektion.
4. Når Kommissionen træffer afgørelse om størrelsen af en finansiel korrektion i henhold til stk. 3, overholder den proportionalitetsprincippet, idet den tager hensyn til uregelmæssighedens art og alvor samt omfanget og de finansielle virkninger af de mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne, der er konstateret i programmet.
5. Hvis Kommissionen baserer sin holdning på rapporter fra andre revisorer end revisorerne i dens egne tjenestegrene, drager den sine egne konklusioner om de finansielle følger efter samråd med forvaltningsmyndigheden og revisorerne.
6. Afslutningen af programmet berører ikke Kommissionens ret til på et senere tidspunkt at foretage finansielle korrektioner over for forvaltningsmyndigheden.
7. Kriterierne for fastsættelse af niveauet for den finansielle korrektion, der skal anvendes, samt kriterierne for anvendelse af faste takster eller ekstrapoleret finansiel korrektion er de kriterier, der er fastsat i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1303/2013 (12), særlig artikel 144, samt de, der er indeholdt i Kommissionens afgørelse af 19. december 2013 (13).
Artikel 73
Procedure
1. Før Kommissionen træffer afgørelse om en finansiel korrektion, meddeler den forvaltningsmyndigheden de foreløbige konklusioner af sin undersøgelse og anmoder forvaltningsmyndigheden om at fremsætte sine bemærkninger inden for to måneder.
2. Hvis Kommissionen foreslår en finansiel korrektion på grundlag af en ekstrapolation eller en fast takst, skal forvaltningsmyndigheden have mulighed for ved en gennemgang af de pågældende dokumenter at påvise, at uregelmæssighedens faktiske omfang er mindre end anslået i Kommissionens vurdering. Forvaltningsmyndigheden kan efter aftale med Kommissionen begrænse denne gennemgang til kun at omfatte en passende andel eller stikprøver af de pågældende dokumenter. Medmindre det drejer sig om behørigt begrundede tilfælde, må den tid, der afsættes til denne gennemgang, ikke overskride en periode på yderligere to måneder efter den i stk. 1 nævnte periode på to måneder.
3. Kommissionen tager hensyn til alle beviser, som forvaltningsmyndigheden forelægger inden for fristerne i stk. 1 og 2.
4. Hvis forvaltningsmyndigheden ikke godtager Kommissionens foreløbige konklusioner, kalder Kommissionen forvaltningsmyndigheden i samråd for at sikre, at alle relevante oplysninger og bemærkninger foreligger som grundlag for Kommissionens konklusioner om anvendelsen af den finansielle korrektion.
5. I tilfælde af enighed og med forbehold af stk. 6 kan forvaltningsmyndigheden genanvende det annullerede bidrag til det pågældende program i overensstemmelse med artikel 71, stk. 2.
6. For at anvende finansielle korrektioner træffer Kommissionen en afgørelse senest seks måneder efter datoen for samrådet eller efter datoen for modtagelse af supplerende oplysninger, når forvaltningsmyndigheden efter samrådet indvilliger i at fremlægge sådanne yderligere oplysninger. Kommissionen tager hensyn til alle de oplysninger og bemærkninger, der er fremkommet under proceduren. Hvis der ikke finder noget samråd sted, påbegyndes perioden på seks måneder to måneder efter datoen for modtagelsen af Kommissionens indkaldelse til samråd.
7. Hvis Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret konstaterer uregelmæssigheder, der afspejler en alvorlig mangel, som forhindrer forvaltnings- og kontrolsystemerne i at fungere effektivt, skal der ved den deraf følgende finansielle korrektion ske en reduktion af EU-bidraget.
Første afsnit finder ikke anvendelse i tilfælde af en alvorlig mangel, som forhindrer forvaltnings- og kontrolsystemerne i at fungere effektivt, og som inden den dato, hvor den blev opdaget af Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret:
a)
var blevet konstateret i forvaltningserklæringen, den årlige kontrolrapport eller revisionserklæringen forelagt for Kommissionen i overensstemmelse med artikel 68 eller i andre revisionsberetninger fra revisionsmyndigheden forelagt for Kommissionen og relevante indførte foranstaltninger eller
b)
havde været genstand for passende afhjælpende foranstaltninger truffet af forvaltningsmyndigheden.
Vurderingen af alvorlige mangler, som forhindrer forvaltnings- og kontrolsystemerne i at fungere effektivt, skal baseres på gældende lovgivning på det tidspunkt, hvor de relevante forvaltningserklæringer, årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer blev forelagt.
Når der træffes afgørelse om en finansiel korrektion, skal Kommissionen:
a)
overholde proportionalitetsprincippet ved at tage hensyn til arten og alvoren af den væsentlige mangel, som forhindrer et forvaltnings- og kontrolsystem i at fungere effektivt, samt dens finansielle virkninger for Unionens budget
b)
med henblik på anvendelse af en fast takst eller ekstrapoleret korrektion udelukke uregelmæssige udgifter, der tidligere er konstateret af forvaltningsmyndigheden, og som har været genstand for en justering af regnskabet, samt udgifter, der er genstand for en igangværende vurdering af deres lovlighed og formelle rigtighed
c)
i forbindelse med vurderingen af den resterende risiko for Unionens budget tage hensyn til en fast takst eller ekstrapolerede korrektioner, som forvaltningsmyndigheden har anvendt på udgifterne i forbindelse med andre alvorlige mangler, som forvaltningsmyndigheden har konstateret.
Afdeling 2
Inddrivelse
Artikel 74
Finansielt ansvar og inddrivelse
1. Forvaltningsmyndigheden er ansvarlig for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb.
2. I de tilfælde, hvor inddrivelsen vedrører forvaltningsmyndighedens overtrædelse af sine juridiske forpligtelser i henhold til denne forordning og forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, er forvaltningsmyndigheden ansvarlig for tilbagebetaling af de pågældende beløb til Kommissionen.
3. I de tilfælde, hvor inddrivelsen vedrører systembetingede mangler i programmets forvaltnings- og kontrolsystemer, er forvaltningsmyndigheden ansvarlig for tilbagebetaling af de pågældende beløb til Kommissionen i overensstemmelse med ansvarsfordelingen blandt de deltagende lande som fastlagt i programmet.
4. I de tilfælde, hvor inddrivelsen vedrører et krav mod en støttemodtager, der er etableret i en medlemsstat, og forvaltningsmyndigheden ikke er i stand til at inddrive gælden, betaler den medlemsstat, i hvilken støttemodtageren er etableret, det skyldige beløb til forvaltningsmyndigheden og søger fyldestgørelse hos støttemodtageren.
5. I de tilfælde, hvor inddrivelsen vedrører et krav mod en støttemodtager, der er etableret i et partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, og forvaltningsmyndigheden ikke er i stand til at inddrive gælden, er det partnerland, i hvilket støttemodtageren er etableret, ansvarlig som fastlagt i de relevante finansieringsaftaler, der er omhandlet i artikel 8 og 9.
Artikel 75
Tilbagebetaling til forvaltningsmyndigheden
1. Forvaltningsmyndigheden inddriver uretmæssigt udbetalte beløb, herunder eventuelle morarenter fra den ledende støttemodtager. Den pågældende støttemodtager skal tilbagebetale de uretmæssigt udbetalte beløb til den ledende støttemodtager i overensstemmelse med den partnerskabsaftale, som de har indgået. Hvis den ledende støttemodtager ikke formår at sikre tilbagebetaling fra den pågældende støttemodtager, underretter forvaltningsmyndigheden formelt vedkommende om, at der skal foretages tilbagebetaling til den ledende støttemodtager. Hvis den pågældende støttemodtager ikke tilbagebetaler beløbet, anmoder forvaltningsmyndigheden deltagerlandet, i hvilket den pågældende støttemodtager er etableret, om at refundere de uretmæssigt udbetalte beløb i overensstemmelse med artikel 74, stk. 2-5.
2. Forvaltningsmyndigheden skal udvise behørig omhu for at sikre fyldestgørelse af tilbagebetalingskravene med hjælp fra de deltagende lande. Forvaltningsmyndigheden skal i særdeleshed sikre, at kravet er berettiget, udgør et fastlagt beløb og er forfaldent til betaling. Hvis forvaltningsmyndigheden påtænker at frafalde sit krav, skal den sikre sig, at dette formelt er i orden og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og proportionalitetsprincippet. Beslutningen om at frafalde kravet skal forelægges for det fælles overvågningsudvalg til forhåndsgodkendelse.
3. Forvaltningsmyndigheden skal holde Kommissionen orienteret om alle de foranstaltninger, den har truffet for at inddrive de forfaldne beløb. Kommissionen kan til enhver tid overtage opgaven med at inddrive beløbene enten direkte fra støttemodtageren eller fra det pågældende deltagende land.
4. Den dokumentation, som overføres til et deltagende land eller til Kommissionen, skal omfatte samtlige dokumenter, der er nødvendige med henblik på inddrivelse, samt dokumentation for de skridt, som forvaltningsmyndigheden har taget for at inddrive de forfaldne beløb.
5. Kontrakter indgået af forvaltningsmyndigheden skal indeholde en klausul, der giver Kommissionen eller det deltagende land, i hvilket støttemodtageren er etableret, tilladelse til at inddrive ethvert beløb, som forvaltningsmyndigheden har til gode, og som sidstnævnte ikke har været i stand til at inddrive.
Artikel 76
Tilbagebetaling til Kommissionen
1. Enhver tilbagebetaling til Kommissionen foretages før den forfaldsdato, der er anført i tilbagebetalingskravet. Forfaldsdatoen er 45 dage regnet fra datoen for udstedelsen af debetnotaen.
2. Enhver forsinkelse i tilbagebetalingen udløser morarenter fra forfaldsdatoen og indtil datoen for den faktiske betaling. Rentesatsen er treogethalvt procentpoint over den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender i forbindelse med sine primære markedsoperationer, på den første arbejdsdag i den måned, hvor forfaldsdatoen falder. Beløb, der skal tilbagebetales, kan modregnes ethvert beløb, der tilkommer støttemodtageren eller det deltagende land. Dette påvirker ikke parternes ret til at aftale betaling i rater.
AFSNIT IX
RAPPORTERING, OVERVÅGNING OG EVALUERING
Artikel 77
Forvaltningsmyndighedens årlige rapporter
1. Forvaltningsmyndigheden forelægger senest den 15. februar en årsrapport for Kommissionen, der er godkendt af det fælles overvågningsudvalg. Årsrapporten skal indeholde en teknisk og en finansiel del, der dækker det foregående regnskabsår.
2. Den tekniske del skal beskrive:
a)
de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af programmet og dets prioriteter
b)
den detaljerede liste over underskrevne kontrakter samt listen over udvalgte projekter, der endnu ikke er indgået kontrakter om, herunder reservelister
c)
de udførte tekniske bistandsaktiviteter
d)
de foranstaltninger, der er truffet med henblik på overvågning og evaluering af projekter, projektresultater og foranstaltninger, der er gennemført for at afhjælpe de konstaterede problemer
e)
de gennemførte informations- og kommunikationsaktiviteter.
3. Den finansielle del udarbejdes i overensstemmelse med artikel 68, stk. 2.
4. Årsrapporten skal desuden indeholde en plan for de aktiviteter, der skal gennemføres i det efterfølgende regnskabsår. Den skal omfatte:
a)
en ajourført revisionsstrategi
b)
arbejdsprogrammet, finansieringsplanen og en beskrivelse af den planlagte brug af teknisk bistand
c)
den årlige overvågnings- og evalueringsplan i overensstemmelse med artikel 78, stk. 2
d)
den årlige informations- og kommunikationsplan i overensstemmelse med artikel 79, stk. 4.
5. Forvaltningsmyndigheden forelægger senest den 30. september 2024 en endelig rapport for Kommissionen, der er godkendt af det fælles overvågningsudvalg. Den endelige rapport skal tilsvarende indeholde de krævede oplysninger i henhold til stk. 2 og 3 for det seneste regnskabsår og for hele programmets varighed.
Artikel 78
Overvågning og evaluering
1. Formålet med overvågningen og evalueringen af programmet er at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen samt vurdere og forbedre dets sammenhæng, effektivitet og virkning. Der skal tages hensyn til resultaterne af overvågningen og evalueringen i programmerings- og gennemførelsesforløbet.
2. Programmet skal omfatte en vejledende overvågnings- og evalueringsplan for hele dets varighed. For hvert program udarbejdes der efterfølgende en årlig overvågnings- og evalueringsplan, som gennemføres af forvaltningsmyndigheden, i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer og evalueringsmetode. Den årlige plan skal forelægges for Kommissionen senest den 15. februar.
3. Forvaltningsmyndigheden foretager en resultatorienteret program- og projektovervågning i tilknytning til den daglige overvågning.
4. Kommissionen skal have adgang til alle overvågnings- og evalueringsrapporter.
5. Kommissionen kan på et hvilket som helst tidspunkt iværksætte en evaluering eller overvågning af programmet eller en del af det. Resultaterne af disse foranstaltninger, der meddeles det fælles overvågningsudvalg og forvaltningsmyndigheden for programmet, kan føre til ændringer af programmet.
AFSNIT X
SYNLIGGØRELSE
Artikel 79
Synliggørelse
1. Ansvaret for at sikre, at offentligheden får relevante oplysninger, ligger hos både forvaltningsmyndigheden og støttemodtagerne.
2. Forvaltningsmyndigheden og støttemodtagerne skal sikre en tilstrækkelig synliggørelse af EU-bidraget til programmer og projekter for at styrke den offentlige bevidsthed om Unionens tiltag og skabe et sammenhængende billede af EU-støtten i alle deltagende lande.
3. Forvaltningsmyndigheden skal sikre, at dens synliggørelsesstrategi og synliggørende foranstaltninger, som gennemføres af støttemodtagerne, er i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer.
4. Programmet skal indeholde en kommunikationsstrategi for hele programmets varighed samt en vejledende informations- og kommunikationsplan for det første år, herunder synliggørende foranstaltninger. For hvert program skal der efterfølgende udarbejdes en årlig informations- og kommunikationsplan, der gennemføres af forvaltningsmyndigheden. Planen forelægges for Kommissionen senest den 15. februar.
TREDJE DEL
SÆRLIGE BESTEMMELSER
AFSNIT I
INDIREKTE FORVALTNING MED INTERNATIONALE ORGANISATIONER
Artikel 80
Internationale organisationer som forvaltningsmyndighed
1. De deltagende lande kan foreslå, at programmet forvaltes af en international organisation.
2. Kun internationale organisationer som omhandlet i artikel 43 i delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 kan foreslås som forvaltningsmyndighed.
3. En international organisation skal opfylde kravene som fastsat i artikel 60 i forordning (EU) nr. 966/2012.
4. Inden Kommissionen vedtager et program skal den indhente dokumentation for, at kravene i stk. 3 er opfyldt.
Artikel 81
Regler for programmer, der forvaltes af en international organisation
1. Kommissionen og den internationale organisation indgår en aftale, der i detaljer beskriver de ordninger, der gælder for programmet. Hvis der via programmet ydes støtte til et finansielt instrument i henhold til artikel 42, skal de betingelser og rapporteringskrav, der er fastsat i artikel 140 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, være overholdt.
2. Bestemmelserne indeholdt i anden del finder anvendelse på programmer, der forvaltes af en international organisation, medmindre andet er bestemt i aftalen som omhandlet i stk. 1.
AFSNIT II
INDIREKTE FORVALTNING MED ET PARTNERLAND, DER DELTAGER I DET GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE
Artikel 82
Partnerlande som forvaltningsmyndighed
1. De deltagende lande kan foreslå, at programmet forvaltes af partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde.
2. Arten af den opgave, der overdrages til det udpegede partnerland, der deltager i det grænseoverskridende samarbejde, fastlægges i den aftale, som Kommissionen og partnerlandet indgår i henhold til bestemmelserne vedrørende indirekte forvaltning som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012.
3. Aftalen som omhandlet i stk. 2 skal i detaljer fastlægge de ordninger, der gælder for programmet. Den skal navnlig fastlægge, hvilke bestemmelser i anden del der finder anvendelse med hensyn til arten af de opgaver, der overdrages til forvaltningsmyndigheden, og de pågældende beløb.
FJERDE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 83
Overgangsbestemmelser
Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2007 (14) finder fortsat anvendelse på retsakter og forpligtelser i forbindelse med gennemførelse i budgetårene før 2014.
Artikel 84
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. august 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.