KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 617/2013
af 26. juni 2013
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af computere og computerservere
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af det i artikel 18 omhandlede konsultationsforum i direktiv 2009/125/EF, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen i henhold til proceduren i artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, og efter høring af konsultationsforummet eventuelt en gennemførelsesforanstaltning for kontorudstyr.
(3)
Kommissionen har gennemført en forberedende undersøgelse, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af computere er analyseret. Interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande deltog i undersøgelsen, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
Den forberedende undersøgelse viste, at potentialet for at forbedre omkostningseffektiviteten af computeres elforbrug i perioden 2011 til 2020 blev anslået til ca. 93 TWh, hvilket svarer til 43 mio. ton udledt CO2, og til mellem 12,5 TWh og 16,3 TWh i 2020, hvilket svarer til 5,0-6,5 mio. ton udledt CO2. Computere udgør derfor en produktgruppe, som der bør fastsættes krav til miljøvenligt design for.
(5)
Da en stor del af potentialet for energibesparelser med hensyn til stationære tynde klienter, arbejdsstationer, hjemmeservere og computerservere kan henføres til deres indbyggede strømforsyningers effektivitet, og da de tekniske specifikationer for disse produkters indbyggede strømforsyninger svarer til desktopcomputeres og integrerede desktopcomputeres specifikationer, bør denne forordnings bestemmelser om indbyggede strømforsyningers effektivitet også gælde for de førstnævnte produkter. Andre aspekter af stationære tynde klienters og arbejdsstationers, mobile arbejdsstationers, hjemmeserveres og computerserveres miljøpræstationer kunne imidlertid behandles i en mere specifik foranstaltning til gennemførelse af direktiv 2009/125/EF.
(6)
Skærme har særlige karakteristika og bør derfor udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. I betragtning af deres betydelige miljøpåvirkninger og deres betydelige potentiale for forbedringer kunne de blive behandlet i en anden foranstaltning til gennemførelse af direktiv 2009/125/EF og/eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede produktoplysninger (2).
(7)
Kravene til miljøvenligt design ikke må få en væsentlig negativ indvirkning på produktets brugsegenskaber eller på forbrugerne, navnlig hvad angår produktets pris, livscyklusomkostningerne og industriens konkurrenceevne. Kravene bør hverken pålægge producenter at benytte patentbeskyttet teknologi eller en for stor administrativ byrde, og de bør heller ikke være til skade for sundhed, sikkerhed og miljø.
(8)
Computeres energieffektivitet bør forbedres ved at anvende eksisterende, generiske og omkostningseffektive teknologier, der kan nedbringe de samlede omkostninger til anskaffelse og drift heraf.
(9)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvist for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Tidsplanen bør fastlægges på en sådan måde, at udbuddet af computere ikke påvirkes negativt, og der tages hensyn til producenternes omkostninger, herunder navnlig for små og mellemstore virksomheder, samtidig med, at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(10)
Det er hensigten at revidere denne forordning senest tre og et halvt år efter dens ikrafttræden.
(11)
Computeres energieffektivitet bør bestemmes ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker og eventuelle harmoniserede standarder, der er fastlagt i overensstemmelse med gældende europæisk lovgivning om standardisering (3).
(12)
Da kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elektrisk og elektronisk husholdnings- og kontorudstyrs effektforbrug i sleep-tilstand og slukket tilstand ikke er fuldt ud egnede til computeres særlige karakteristika, bør kravene i Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 af 17. december 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til effektforbrug i sleep-tilstand og slukket tilstand (4) ikke finde anvendelse på computere. Følgelig bør der fastsættes særlige krav til strømforbrugsstyring og effektforbruget i sleep-tilstand, slukket tilstand og laveste effektforbrugstilstand i computere ved nærværende forordning, og forordning (EF) nr. 1275/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Selv om computere udelukkes fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, gælder bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2009 af 6. april 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af eksterne strømforsyningers elforbrug i ubelastet tilstand og deres gennemsnitlige effektivitet i aktiv tilstand (5) for eksterne strømforsyninger, som markedsføres sammen med computere.
(14)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere de gældende procedurer for overensstemmelsesvurdering.
(15)
For at lette overensstemmelseskontrollen bør producenterne anmodes om at forelægge oplysninger i den i bilag IV og V til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(16)
For at sikre loyal konkurrence, at de potentielle tilsigtede energibesparelser opnås, og at der gives adgang til nøjagtige oplysninger om produkternes energimæssige ydeevne til forbrugerne, bør det i denne forordning præciseres, at de tolerancer, de nationale markedstilsynsmyndigheder kan benytte, når de udfører fysiske prøvninger for at afgøre, om en bestemt model af et energirelateret produkt opfylder forordningens krav, ikke bør kunne benyttes af fabrikanterne til at angive en bedre ydeevne for modellen, end de målinger og beregninger, der er oplyst i produktets tekniske dokumentation, berettiger til.
(17)
Der bør fastlægges referenceværdier for forhåndenværende produkter med høj energieffektivitet. Det vil bidrage til generel udbredelse af og let adgang til information, navnlig for små og mellemstore virksomheder, hvilket yderligere befordrer integrationen af de bedste designteknologier og udviklingen af mere effektive produkter med sigte på at nedbringe energiforbruget.
(18)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design med henblik på markedsføring af computere og computerservere.
2. Denne forordning finder anvendelse på følgende produkter, der kan drives direkte fra elnettet (vekselstrøm - AC) og herunder gennem en ekstern eller indbygget strømforsyning:
a)
desktopcomputere
b)
integrerede desktopcomputere
c)
bærbare computere (herunder tavlecomputere med og uden tastatur og mobile tynde klienter)
d)
stationære tynde klienter
e)
arbejdsstationer
f)
mobile arbejdsstationer
g)
hjemmeservere
h)
computerservere.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende produktgrupper:
a)
blade-systemer og tilhørende komponenter
b)
monofunktionelle servere
c)
multi-node servere
d)
computerservere med flere end fire processorsokler
e)
spillekonsoller
f)
dockingstationer.
Artikel 2
Definitioner
Der forstås ved:
1) »computer«: en anordning, som udfører logiske operationer og behandler data, som kan anvendes med anordninger til indlæsning og udlæse information til et display, og som omfatter en centralenhed (CPU), der udfører operationer. Rummer anordningen ingen CPU, skal den fungere som klientadgang til en computerserver, der fungerer som CPU for klienten
2) »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
3) »ekstern strømforsyning«: en anordning med følgende karakteristika:
4) »indbygget strømforsyning«: en komponent, som er udformet til at omforme vekselspænding (AC) fra elnettet til jævnstrøm (DC) til drift af computeren eller computerserveren og har følgende karakteristika:
Indbyggede DC-DC-omformere, der bruges til at omforme en enkelt jævnspænding fra en ekstern strømforsyning til flere forskellige spændinger, der anvendes i en computer eller computerserver, regnes ikke for at være indbyggede strømforsyninger
5) »desktopcomputer«: en computer, hvor hovedenheden er beregnet til at være fast placeret et sted og ikke er konstrueret til at være bærbar, og som er konstrueret til anvendelse med en ekstern skærm og eksternt periferiudstyr såsom tastatur og mus.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af desktopcomputere:
a) »kategori A« desktopcomputer: en desktopcomputer, der ikke opfylder definitionen af en desktopcomputer i nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D
b) »kategori B« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
c) »kategori C« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
-
mindst 2 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx).
d) »kategori D« desktopcomputer: en desktopcomputer med:
-
mindst 4 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
6) »integreret desktopcomputer«: en computer, hvor computeren og skærmen fungerer som en samlet enhed, der tilsluttes vekselspænding med et enkelt kabel. Der findes to former for integrerede desktopcomputere: 1) et produkt, hvor skærmen og computeren er fysisk sammenbygget i en enkelt enhed; eller 2) et produkt, hvor skærmen er adskilt fra computeren, men forbundet til selve computeren med et strømforsyningskabel til jævnspænding (DC). En integreret desktopcomputer er beregnet til at være fast placeret et sted, og er ikke konstrueret til at være bærbar. Integrerede desktopcomputere er ikke primært konstrueret til at vise og modtage audiovisuelle signaler.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af integrerede desktopcomputere:
a) »kategori A« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer, der ikke opfylder definitionen af en desktopcomputer i nedenstående kategori B, kategori C eller kategori D
b) »kategori B« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
c) »kategori C« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
-
mindst 2 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx).
d) »kategori D« integreret desktopcomputer: en integreret desktopcomputer med:
-
mindst 4 GB systemhukommelse og/eller
-
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
7) »bærbar computer«: en computer, der er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare computere har en indbygget skærm med en synlig skærmdiagonal på mindst 22,86 cm (9 tommer) og skal kunne fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde.
Bærbare computere omfatter også følgende undertyper:
a) »tavlecomputer med tastatur«: et produkt, der er en type bærbar computer med en tilsluttet berøringsfølsom skærm og et tilsluttet fysisk tastatur
b) »tavlecomputer uden tastatur«: en type bærbar computer med en integreret berøringsfølsom skærm, men som ikke har et permanent tilsluttet fysisk tastatur
c) »mobil tynd klient«: en type bærbar computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere.
I denne forordning forstås ved følgende kategorier af bærbare computere:
a)
mindst to fysiske kerner i CPU'en
b)
mindst 2 GB systemhukommelse og
c)
et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificering
Produkter, der i øvrigt opfylder definitionen på bærbar computer, men som har et effektforbrug i tomgang på mindre end 6 W, anses ikke for at være bærbare computere i denne forordnings forstand
8) »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
9) »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end x4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse.
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
10) »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
11) »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
12) »blade-system og -komponenter«: et system bestående af et kabinet (»blade-chassis«), hvori forskellige typer lagringsblades og serverblades indsættes. Kabinettet indeholder fælles ressourcer, som servere og lagermedierne er afhængige af. Blade-systemer er udformet som en skalerbar løsning, hvormed flere computerservere eller lagerenheder kombineres i samme kabinet, og de er konstrueret således, at teknikere let kan tilføje eller erstatte (hot-swap) blades (f.eks. serverblades) på stedet
13) »monofunktionel server«: en computerserver leveret med et installeret operativsystem og applikationssoftware, der anvendes til at udføre en særlig funktion eller et sæt af tæt koblede funktioner. En monofunktionel server leverer tjenester via et eller flere net og styres typisk via et web- eller kommandolinjeinterface. Hardware/software-konfigurationer til monofunktionelle servere skræddersys af en sælger til at udføre en bestemt opgave, herunder nettjenester eller lagring, og de har ikke til formål at afvikle brugersoftware
14) »multi-nodeserver«: et system bestående af et kabinet, hvori der indsættes to eller flere uafhængige computerservere (eller servernoder), som er fælles om en eller flere strømforsyninger. Servernodernes kombinerede effektforbrug fordeles gennem de(n) fælles strømforsyning(er). En multinodeserver er konstrueret og opbygget som et enkelt kabinet og er ikke konstrueret til, at der kan foretages hot-swap
15) »dual-nodeserver«: en fælles multi-nodeserverkonfiguration bestående af to servernoder
16) »computerserver med mere end fire processorsokler«: en computerserver med mere end fire interfaces, der er konstrueret til at montere processorer
17) »spillekonsol«: en separat enhed, som forsynes med strøm via elnettet, og som er konstrueret til videospil som primær funktion. En spillekonsol er normalt konstrueret til at levere output på en ekstern skærm som primær spilvisningsskærm. Spillekonsoller indeholder normalt en CPU, systemhukommelse og en grafikprocessor (GPU), og de kan indeholde harddiske eller andre indbyggede lagringsmuligheder og optiske drev. Spillekonsoller benytter normalt håndholdte styreenheder eller andre interaktive styreenheder som den primære inputanordning i stedet for et eksternt tastatur eller en ekstern mus. Spillekonsoller indeholder normalt ikke konventionelle pc-operativsystemer, men anvender i stedet konsolspecifikke operativsystemer. Håndholdt spilleudstyr med indbygget skærm som primær spilvisningsskærm, og som primært fungerer ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde i stedet for en direkte tilslutning til en vekselspændingskilde, betragtes som en form for spillekonsol
18) »dockingstation«: et særskilt produkt, der er konstrueret til at blive tilsluttet en computer for at udføre funktioner såsom at udvide konnektivitet eller konsolidere forbindelser til perifert udstyr. Dockingstationer kan også lette opladningen af den tilsluttede computers indbyggede batterier
19) »centralenhed (CPU)«: den komponent i en computer, som styrer fortolkningen og fuldbyrdelsen af instrukser. CPU'er kan indeholde en eller flere fysiske processorer, der også kaldes »eksekveringskerner« (execution cores). En eksekveringskerne er en processor, der er fysisk til stede. Yderligere »virtuelle« eller »logiske« processorer, som er indeholdt i en eller flere eksekveringskerner, er ikke fysiske kerner. En processorpakke kan indeholde flere end én eksekveringskerne, der sidder på en enkelt fysisk CPU-sokkel. CPU'ens samlede antal eksekveringskerner er summen af »execution cores« i de enheder, der er tilsluttet alle fysiske CPU-sokler
20) »diskret grafikkort« (dGfx): en særskilt indbygget komponent, der indeholder en eller flere grafikprocessorer (GPU'er), med en grænseflade til lokalhukommelsesstyring og lokal grafikspecifik hukommelse, og som tilhører en af følgende kategorier:
»frame buffer båndbredde« (FB_BW): mængden af behandlede oplysninger pr. sekund i alle GPU'er på en dGfx, og den beregnes ved hjælp af følgende formel:
hvor:
21) »indbygget lager«: en komponent, der er indbygget i computeren og åbner mulighed for permanent datalagring
22) »produkttype«: desktopcomputer, integreret desktopcomputer, bærbar computer, stationær tynd klient, arbejdsstation, bærbar arbejdsstation, hjemmeserver, computerserver, bladesystem eller -komponenter, multi-nodeserver, monofunktionel server, spillekonsol, dockingstation, indbygget strømforsyning eller ekstern strømforsyning.
23) »sleep-tilstand for skærm«: den energibesparende tilstand, skærmproduktet skifter til efter at have modtaget et signal fra et tilsluttet apparat eller en intern påvirkning (f.eks. en timer eller persondetektor). Skærmproduktet kan også indtræde i denne tilstand efter at have modtaget et signal via brugerinput. Produktet skal aktiveres, når det modtager et signal fra et tilsluttet apparat, et net, en fjernbetjening og/eller en intern påvirkning. Når produktet er i denne tilstand, er billedet ikke synligt, bortset fra eventuelle bruger- eller beskyttelsesfunktioner såsom produktinformations- eller statusvisning eller detektorfunktioner.
Der er fastlagt yderligere definitioner i bilag I til brug i bilagene.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design af computere og computerservere er anført i bilag II.
Computeres og computerserveres overensstemmelse med kravene til miljøvenligt design måles efter de metoder, der er beskrevet i bilag III.
Artikel 4
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Punkt 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 1275/2008 affattes således:
»2.
Informationsteknologisk udstyr primært beregnet til brug i hjemmet, men bortset fra desktopcomputere, integrerede desktopcomputere og bærbare computere som fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 617/2013 (6)
Artikel 5
Anvendelse af forordning (EF) nr. 278/2009
Artikel 2, stk. 1, litra g), i forordning (EF) nr. 278/2009 affattes således:
»g)
den er beregnet til brug sammen med elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, jf. artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1275/2008, eller med computere, jf. Kommissionens forordning (EU) nr. 617/2013 (7)
Artikel 6
Overensstemmelsesvurdering
Proceduren for overensstemmelsesvurdering, jf. artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem for overensstemmelsesvurdering, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
Artikel 7
Markedsovervågnings- og verifikationsprocedure
Markedsovervågning udføres efter de bestemmelser, der er nærmere angivet i direktiv 2009/125/EF.
Kontrollen af computeres og computerserveres overensstemmelse med de gældende krav til miljøvenligt design foretages efter verifikationsproceduren i punkt 2 i bilag III til denne forordning.
Artikel 8
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste produkter og teknologier, der findes på markedet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden, er anført i bilag IV.
Artikel 9
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision og forelægger resultaterne heraf for konsultationsforummet senest tre og et halvt år efter forordningens ikrafttræden i lyset af den teknologiske udvikling.
I lyset af den hastige teknologiske udvikling tages der i forbindelse med denne revision hensyn til udviklingen i Energy Star-programmet og mulighederne for at stramme kravene til miljøvenligt design for mærkbart at mindske eller fjerne funktionsbetingede energitillæg, bl.a. i henseende til diskrete grafikkort (dGfx), for at ajourføre definitioner/anvendelsesområde og for at udnytte potentialet for at mindske integrerede skærmes energiforbrug.
I forbindelse med revisionen skal der udtrykkeligt tages højde for de forskellige livscyklusfaser, gennemførligheden af at etablere og anvende krav til miljøvenligt design for så vidt angår andre væsentlige miljøforhold som f.eks. støj, effektivt materialeforbrug og herunder krav til holdbarhed, demontering, genvinding, standardiserede grænseflader for opladere samt oplysningskrav angående indholdet af visse kritiske råmaterialer, mindste antal opladningscykler og batteriskift.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 3 og 6.1 i bilag II anvendes fra forordningens ikrafttræden.
Punkt 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 og 7.3 i bilag II anvendes fra den 1. juli 2014.
Punkt 1.2 og 1.4 i bilag II anvendes fra 1. januar 2016.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 2013.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 617/2013
ze dne 26. června 2013,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem uvedeným v článku 18 směrnice 2009/125/ES,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES má Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
V čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES se stanoví, že postupem podle čl. 19 odst. 3 a v souladu s kritérii stanovenými v článku 15 a po konzultaci s konzultačním fórem Komise ve vhodných případech zavede prováděcí opatření týkající se kancelářské techniky.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a ekonomické aspekty počítačů. K vypracování studie přispěly zúčastněné a zainteresované strany z Unie i třetích zemí a výsledky byly zveřejněny.
(4)
Z přípravné studie vyplývá, že potenciál nákladově efektivního zlepšení spotřeby elektrické energie u počítačů činí dle odhadu přibližně 93 TWh pro období od roku 2011 do roku 2020, což odpovídá 43 Mt emisí CO2, a pro rok 2020 se tento odhad pohybuje mezi 12,5 TWh a 16,3 TWh, což odpovídá 5,0-6,5 Mt emisí CO2. Počítače tak představují skupinu výrobků, pro kterou by požadavky na ekodesign měly být stanoveny.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení týkající se účinnosti vnitřního napájecího zdroje by se měla vztahovat i na stolní počítače typu tenký klient, pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, neboť velká část potenciálu v oblasti úspory energie u těchto zařízení souvisí s účinností jejich vnitřního napájecího zdroje a technické specifikace vnitřního napájecího zdroje těchto výrobků jsou podobné technickým specifikacím stolních počítačů a integrovaných stolních počítačů. Další aspekty týkající se výsledků v oblasti ochrany životního prostředí, kterých dosahují stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malé servery a počítačové servery, by však mohly být předmětem specifičtějšího opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES.
(6)
Monitory se vyznačují odlišnými vlastnostmi, a proto by měly být z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. S ohledem na významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení by však mohly být předmětem jiného opatření provádějícího směrnici 2009/125/ES a/nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (2).
(7)
Požadavky na ekodesign by neměly mít významný negativní dopad na funkčnost výrobku nebo na spotřebitele, a zejména co se týče cenové dostupnosti výrobku, ani na náklady na životní cyklus a na konkurenceschopnost odvětví. Kromě toho by požadavky neměly výrobcům ukládat povinnost využívat určitou chráněnou technologii nebo na ně klást nadměrnou administrativní zátěž a neměly by ani nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí.
(8)
Zlepšení energetické účinnosti počítačů by mělo být dosaženo využitím stávajících volně dostupných, nechráněných a nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na jejich pořízení i provoz.
(9)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků, na které se toto nařízení vztahuje. Časový rozvrh by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky počítačů a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(10)
Přezkum tohoto nařízení se předpokládá nejpozději tři a půl roku poté, co vstoupí v platnost.
(11)
Energetická účinnost počítačů by měla být stanovena prostřednictvím spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav techniky, mj. případně i harmonizované normy zavedené v souladu s platnými evropskými normalizačními právními předpisy (3).
(12)
Vzhledem k charakteristickým vlastnostem počítačů nelze za zcela vhodné považovat požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu, a proto by se na počítače neměly vztahovat požadavky nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 ze dne 17. prosince 2008, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie elektrických a elektronických zařízení určených pro domácnosti a kanceláře v pohotovostním režimu a ve vypnutém stavu (4). Z toho důvodu by v tomto nařízení měly být stanoveny zvláštní požadavky na řízení spotřeby elektrické energie, jakož i na spotřebu elektrické energie počítačů v režimu spánku, ve vypnutém stavu a ve stavu nejnižší spotřeby energie, a nařízení (ES) č. 1275/2008 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
Přestože počítače nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1275/2008, použijí se ustanovení nařízení Komise (ES) č. 278/2009 ze dne 6. dubna 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign z hlediska spotřeby elektrické energie externích zdrojů napájení ve stavu bez zátěže a jejich průměrné energetické účinnosti v aktivním režimu (5), na externí zdroje napájení, které jsou s počítači uváděny na trh.
(14)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit postupy použitelné pro posuzování shody.
(15)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli mít povinnost poskytovat informace uvedené v technické dokumentaci podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(16)
Pro zajištění spravedlivé hospodářské soutěže, využití potenciálu zamýšlených energetických úspor a poskytování přesných informací o energetické náročnosti výrobku spotřebitelům by v tomto nařízení mělo být jasně uvedeno, že tolerance předepsané pro vnitrostátní orgány dohledu nad trhem při provádění fyzických zkoušek s cílem zjistit, zda konkrétní model výrobku spojeného se spotřebou energie je v souladu s tímto nařízením, by výrobci neměli používat pro poskytnutí prostoru pro deklarování příznivější energetické náročnosti modelu, než jakou lze doložit na základě měření a výpočtů uvedených v technické dokumentaci výrobku.
(17)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné výrobky s vysokou energetickou účinností. Ty pomohou zajistit širokou dostupnost informací a snadný přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky, což dále usnadní integraci nejlepších technologií designu a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění počítačů a počítačových serverů na trh.
2. Toto nařízení se vztahuje na níže uvedené výrobky, které mohou být napájeny střídavým proudem přímo z elektrické sítě, a to i prostřednictvím vnějšího nebo vnitřního napájecího zdroje:
a)
stolní počítače;
b)
integrované stolní počítače;
c)
notebooky (včetně počítačů typu tablet, počítačů typu slate a mobilních počítačů typu tenký klient);
d)
stolní počítače typu tenký klient;
e)
pracovní stanice;
f)
mobilní pracovní stanice;
g)
malé servery;
h)
počítačové servery.
3. Toto nařízení se nevztahuje na tyto skupiny výrobků:
a)
blade systém a jeho součásti;
b)
serverová zařízení;
c)
víceuzlové servery;
d)
počítačové servery s více než čtyřmi procesorovými paticemi;
e)
herní konzole;
f)
dokovací stanice.
Článek 2
Definice
Použijí se tyto definice:
1)
„Počítačem“ se rozumí zařízení, které provádí logické operace a zpracovává data, je schopné využívat vstupní zařízení a zobrazovat výstupní informace na monitoru a obvykle obsahuje procesor (central processing unit - CPU), který provádí operace. Není-li procesor jeho součástí, musí takové zařízení fungovat jako brána klienta k počítačovému serveru, který má úlohu výpočetního procesoru (computational processing unit).
2)
„Počítačovým serverem“ se rozumí výpočetní zařízení, které poskytuje služby a řídí v síti propojené zdroje pro klientská zařízení, jako jsou stolní počítače, notebooky, stolní počítače typu tenký klient, IP telefony nebo jiné počítačové servery. Počítačový server je na trh uváděn obvykle pro použití v datových center a kancelářském/podnikovém prostředí. Informace přichází do počítačového serveru především prostřednictvím síťových propojení, a nikoli přímo ze vstupních periferních zařízení, jako je klávesnice nebo myš.
Počítačový server se vyznačuje těmito vlastnostmi:
a)
je navržen tak, aby podporoval operační systémy počítačových serverů a/nebo hypervizory a aby na něm běžely podnikové aplikace, jejichž instalaci provádí uživatel;
b)
podporuje kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť (a to paměťové moduly s vyrovnávací pamětí s dvouřadými vývody (DIMM) i konfigurace s vnitřní vyrovnávací pamětí (BOB));
c)
je uváděn na trh s jedním nebo více zdroji napájení AC/DC;
d)
všechny procesory mají přístup ke sdílené systémové paměti a jsou nezávisle viditelné pro jediný operační systém nebo hypervizor.
3)
„Vnějším napájecím zdrojem“ se rozumí zařízení, které se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
je konstruováno tak, aby měnilo vstupní střídavý proud (AC) z elektrické sítě na výstupní stejnosměrný proud (DC) nebo střídavý proud s nižším napětím;
b)
je schopno v jeden okamžik měnit proud na stejnosměrný nebo střídavý proud pouze s jedním výstupním napětím;
c)
je určeno k používání se samostatným primárním spotřebičem;
d)
je obsaženo ve fyzickém pouzdře odděleném od primárního spotřebiče;
e)
je připojeno k primárnímu spotřebiči pomocí odpojitelného nebo pevně připojeného elektrického spojení zástrčka/zásuvka, kabelu, šňůry nebo jiné přípojky a
f)
jeho jmenovitý výstupní výkon nepřesahuje 250 W.
4)
„Vnitřním napájecím zdrojem“ se rozumí součást, která je konstruovaná tak, aby měnila střídavé napětí z elektrické sítě na stejnosměrné napětí pro účely napájení počítače nebo počítačového serveru, a má tyto vlastnosti:
a)
je umístěna uvnitř skříně počítače nebo počítačového serveru, avšak je oddělená od základní desky počítače nebo počítačového serveru;
b)
napájecí zdroj se k elektrické síti připojuje pomocí jediného kabelu bez mezilehlých obvodů mezi napájecím zdrojem a elektrickou sítí a
c)
všechny elektrické přípojky vedoucí od napájecího zdroje do součástí počítače nebo počítačového serveru jsou s výjimkou stejnosměrné přípojky k monitoru u integrovaného stolního počítače umístěny uvnitř skříně počítače.
Za vnitřní napájecí zdroj se nepovažují vnitřní měniče DC/DC používané k přeměně jediného stejnosměrného napětí z vnějšího napájecího zdroje na více stejnosměrných napětí používaných počítačem nebo počítačovým serverem.
5)
„Stolním počítačem“ se rozumí počítač, jehož hlavní jednotka je určena k umístění na trvalém stanovišti a který není určen k přenášení a je určen pro použití s externím monitorem a externími periferními zařízeními, jako je klávesnice a myš.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie stolních počítačů:
a)
stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí stolní počítač, který nesplňuje definici stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
6)
„Integrovaným stolním počítačem“ se rozumí zařízení, které funguje jako počítač i displej v jediném celku a je napájeno střídavým proudem pomocí jediného kabelu. Integrované stolní počítače mohou mít jednu ze dvou podob: 1) výrobek, u kterého je displej i počítač fyzicky zakomponován do jediné jednotky, nebo 2) výrobek, u něhož je displej od počítače oddělen, ale je k hlavní skříni připojen kabelem stejnosměrného napájení. Integrovaný stolní počítač je určen k umístění na trvalém stanovišti a není konstruován jako přenosný. Integrované stolní počítače nejsou primárně určeny k zobrazování a přijímání audiovizuálních signálů.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie integrovaných stolních počítačů:
a)
integrovaným stolním počítačem „kategorie A“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který nesplňuje definici integrovaného stolního počítače kategorie B, kategorie C ani kategorie D;
b)
integrovaným stolním počítačem „kategorie B“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s dvěma fyzickými jádry a
(ii)
nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti;
c)
integrovaným stolním počítačem „kategorie C“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor se třemi nebo více fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx);
d)
integrovaným stolním počítačem „kategorie D“ se rozumí integrovaný stolní počítač, který má:
(i)
procesor s nejméně čtyřmi fyzickými jádry a
(ii)
splňuje alespoň jednu z těchto dvou charakteristik:
-
má nejméně čtyři gigabajty (GB) systémové paměti a/nebo
-
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
7)
„Notebookem“ se rozumí počítač speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Notebooky mají integrovaný displej, s viditelným diagonálním rozměrem obrazovky nejméně 22,86 cm (9 palců), a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení.
Notebooky zahrnují také tyto podtypy:
a)
„počítačem typu tablet“ se rozumí druh notebooku, který má připojený dotykový displej a připojenou fyzickou klávesnici;
b)
„počítačem typu slate“ se rozumí druh notebooku, který má integrovaný dotykový displej, ale nemá trvale připojenou fyzickou klávesnici;
c)
„mobilním počítačem typu tenký klient“ se rozumí druh notebooku, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium.
Pro účely tohoto nařízení jsou definovány tyto kategorie notebooků:
a)
notebookem „kategorie A“ se rozumí notebook, který nesplňuje definici notebooku kategorie B ani kategorie C;
b)
notebookem „kategorie B“ se rozumí notebook, který má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx);
c)
notebookem „kategorie C“ se rozumí notebook, který se vyznačuje alespoň těmito charakteristikami:
a)
má procesor s nejméně dvěma fyzickými jádry;
b)
má nejméně dva gigabajty (GB) systémové paměti a
c)
má samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7.
Výrobky, které sice splňují definici notebooku, avšak jejich příkon v klidovém stavu je nižší než 6 W, se pro účely tohoto nařízení nepovažují za notebooky.
8)
„Stolním počítačem typu tenký klient“ se rozumí počítač, jehož primární funkčnost zajišťuje připojení ke vzdáleným výpočetním zařízením (např. k počítačovému serveru, ke vzdálené pracovní stanici) a ve kterém není zabudováno žádné rotační paměťové médium. Hlavní jednotka stolního počítače typu tenký klient musí být určena k použití na trvalém stanovišti (např. na stole) a není konstruována jako přenosná. Stolní počítače typu tenký klient mohou zobrazovat výstupní informace buď na externím monitoru, nebo na integrovaném displeji, pokud je takový displej součástí výrobku.
9)
„Pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy a který má tyto vlastnosti:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 15 000 hodin;
b)
má kód opravy chyb (ECC) a/nebo vyrovnávací paměť;
c)
splňuje tři z pěti následujících charakteristik:
1.
má podporu přídavného napájení pro vysoce náročnou grafiku (tzn. šestipinové 12 V přídavné napájení PCI-E);
2.
jeho systém je kromě zásuvky (zásuvek) pro grafiku a/nebo podpory PCI-X vybaven na základní desce pevným připojením pro zásuvky vyššího typu než x4 PCI-E;
3.
nepodporuje grafické aplikace, které využívají jednotného přístupu do paměti (UMA);
4.
zahrnuje 5 nebo více zásuvek PCI, PCI-E nebo PCI-X;
5.
je schopen víceprocesorové podpory dvou nebo více procesorů (musí podporovat fyzicky oddělené procesorové sady/patice, což znamená, že tuto podmínku nesplňuje, pokud podporuje pouze jeden vícejádrový procesor).
10)
„Mobilní pracovní stanicí“ se rozumí vysoce výkonný počítač pro jednoho uživatele, který se používá především pro grafické aplikace, programy pro projektování pomocí počítače (CAD), vývoj softwaru, finanční a vědecké aplikace a další výpočetně náročné úlohy, s výjimkou počítačových her, a který je speciálně konstruovaný jako přenosný a koncipovaný tak, aby mohl být provozován delší dobu jak s přímým připojením ke zdroji střídavého proudu, tak i bez něho. Mobilní pracovní stanice využívají integrovaný displej a jsou napájeny z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení. Většina mobilních pracovních stanic používá vnější napájecí zdroj a většina z nich má zabudovanou klávesnici a ukazovací zařízení.
Mobilní pracovní stanice se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má střední dobu mezi poruchami (MTBF) alespoň 13 000 hodin;
b)
má alespoň jednu samostatnou grafickou kartu (dGfx) vyhovující klasifikaci G3 (s šířkou paměťové sběrnice 128 bitů), G4, G5, G6 nebo G7;
c)
podporuje využití tří nebo více vnitřních paměťových médií;
d)
podporuje nejméně 32 GB systémové paměti.
11)
„Malým serverem“ se rozumí druh počítače, který obvykle používá součástky stolních počítačů v uspořádání běžném u stolních počítačů, ale je určen především jako úložný hostitelský počítač pro jiné počítače a k provádění funkcí, jako je poskytování infrastrukturních síťových služeb a fungování jako hostitelský počítač pro data nebo média, a který se vyznačuje těmito charakteristikami:
a)
má podobu podstavce či věže nebo jiný tvar podobný tvaru stolního počítače, přičemž veškeré zpracování dat, paměť a síťové rozhraní je obsaženo v jedné skříni;
b)
je konstruován tak, aby byl v provozu 24 hodin denně, 7 dnů v týdnu;
c)
je primárně určen k provozu v prostředí, kde k němu přistupuje více uživatelů současně prostřednictvím síťově napojených klientských jednotek;
d)
je-li uváděn na trh s operačním systémem, je tento operační systém koncipován pro domácí a nenáročné serverové aplikace;
e)
není uváděn na trh s jinou samostatnou grafickou kartou (dGfx), než která vyhovuje klasifikaci G1.
12)
„Blade systémem a jeho součástmi“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor („skříň blade“), do nějž se vkládají různé úložné blade moduly a blade servery. Tento uzavřený prostor poskytuje sdílené zdroje, jež servery a úložné moduly využívají. Blade systémy jsou koncipovány jako rozšiřitelná řešení, jež v jediném uzavřeném prostoru zahrnují několik počítačových serverů nebo paměťových jednotek a která jsou provedena tak, aby vložení nových bladů (např. blade serverů) či jejich výměna (hot-swap) byly na místě snadno proveditelné.
13)
„Serverovým zařízením“ se rozumí počítačový server vázaný s předinstalovaným operačním systémem a aplikačním softwarem používaným k provádění zvláštní funkce nebo skupiny úzce propojených funkcí. Serverové zařízení poskytuje služby prostřednictvím jedné nebo více sítí a je obvykle řízeno přes webové rozhraní nebo příkazový řádek. Hardwarové a softwarové sestavy serverového zařízení jsou upraveny dodavatelem podle přání zákazníka za účelem provádění konkrétních úkolů, včetně síťových funkcí či funkce ukládání dat, a nejsou určeny k používání software dodaného uživatelem.
14)
„Víceuzlovým serverem“ se rozumí systém, který tvoří uzavřený prostor, do nějž se vloží dva nebo více nezávislých počítačových serverů (nebo uzlů), které sdílejí jeden nebo více napájecích zdrojů. Elektrická energie společná pro všechny uzly je distribuována sdíleným(i) napájecím(i) zdrojem/zdroji. Víceuzlový server je navržen a konstruován jako jediný uzavřený prostor, přičemž není konstruován tak, aby umožňoval nahrazení či připojení elektronických součástí bez nutnosti vypnutí (hot swapping).
15)
„Dvouzlovým serverem“ se rozumí běžná konfigurace víceuzlového serveru sestávající ze dvou serverových uzlů.
16)
„Počítačovým serverem s více než čtyřmi procesorovými paticemi“ se rozumí počítačový server s více než čtyřmi rozhraními určenými k připojení procesoru.
17)
„Herní konzolou“ se rozumí samostatné zařízení napájené z elektrické sítě, jehož primární funkcí je hraní počítačových her. Herní konzole je obvykle konstruována tak, že výstupní informace zobrazuje na externím monitoru jakožto hlavní herní obrazovce. Herní konzole obvykle mají procesor, systémovou paměť, grafický procesor a mohou obsahovat pevné disky nebo jiná vnitřní paměťová média, a rovněž optické disky. Jako primární vstupní zařízení používají herní konzole místo externí klávesnice nebo myši obvykle ruční ovladače nebo jiné interaktivní ovladače. Namísto operačních systémů používaných běžně u osobních počítačů používají herní konzole obvykle zvláštní operační systémy určené pro herní konzole. Za druh herní konzoly se považují i kapesní herní zařízení, jež mají integrovaný displej jakožto primární herní obrazovku a které jsou napájeny primárně z integrované baterie nebo jiného přenosného zdroje napájení, a nikoli prostřednictvím přímého připojení ke zdroji střídavého proudu.
18)
„Dokovací stanicí“ se rozumí samostatný výrobek, který se k počítači připojuje např. za účelem rozšíření konektivity nebo konsolidace připojení periferních zařízení. Dokovací stanice mohou rovněž usnadňovat nabíjení baterií zabudovaných v připojeném počítači.
19)
„Procesorem“ se rozumí součást počítače, která řídí interpretaci a provádění příkazů. Procesory mohou sestávat z jednoho nebo více fyzických procesorů, které se označují jako „prováděcí jádra“. Prováděcím jádrem se rozumí procesor, který fyzicky existuje. Přídavné „virtuální“ nebo „logické“ procesory odvozené z jednoho nebo více než jednoho prováděcího jádra se za fyzické jádro nepovažují. V procesorové sestavě připojené k jediné fyzické procesorové patici může být obsaženo více než jedno prováděcí jádro. Celkový počet prováděcích jader v procesoru se rovná součtu prováděcích jader zařízení připojených ke všem fyzickým procesorovým paticím.
20)
„Samostatnou grafickou kartou“ (dGfx) se rozumí samostatná vnitřní součást, která obsahuje jeden nebo více grafických procesorů, má rozhraní řadiče lokální paměti a speciální lokální paměť pro zpracování grafických informací a spadá do jedné z těchto kategorií:
a)
G1 (šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 16);
b)
G2 (16 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 32);
c)
G3 (32 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 64);
d)
G4 (64 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 96);
e)
G5 (96 šířka pásma vyrovnávací paměti ≤ 128);
f)
G6 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice 192 bitů));
g)
G7 (šířka pásma vyrovnávací paměti 128 (s šířkou paměťové sběrnice ≥ 192 bitů)).
„Šířkou pásma vyrovnávací paměti“ se rozumí množství dat zpracovaných za jednu sekundu všemi procesory na dGfx, které se vypočte podle tohoto vzorce:
kde:
a)
šířka pásma vyrovnávací paměti je vyjádřena v gigabajtech za sekundu (GB/s);
b)
rychlost přenosu dat je efektivní kmitočet přenosu dat z paměti v MHz;
c)
šířka datového pásma je šířka paměťové sběrnice vyjádřená v bitech (b);
d)
číslo „8“ slouží k převodu výpočtu na bajty;
e)
dělení 1 000 slouží k převodu výsledku z megabajtů na gigabajty).
21)
„Vnitřním paměťovým médiem“ se rozumí součást zabudovaná v počítači, která slouží k energeticky nezávislému ukládání dat.
22)
„Druhem výrobku“ se rozumí stolní počítač, integrovaný stolní počítač, notebook, stolní počítač typu tenký klient, pracovní stanice, mobilní pracovní stanice, malý server, počítačový server, blade systém a jeho součásti, víceuzlový server, serverové zařízení, herní konzola, dokovací stanice, vnitřní napájecí zdroj nebo vnější napájecí zdroj.
23)
„Spánkovým režimem obrazovky“ se rozumí režim spotřeby energie, do nějž se obrazovka přepne po přijetí signálu z připojeného zařízení nebo vnitřního podnětu (jako např. časovač nebo snímač činnosti). Obrazovka může do tohoto režimu vstoupit rovněž prostřednictvím signálu na základě vstupu uživatele. Výrobek se musí probudit přijetím signálu z připojeného zařízení, sítě, dálkového ovládání a/nebo vnitřního podnětu. Výrobek v tomto režimu neprodukuje viditelný obraz, avšak výjimkou mohou být funkce orientované na uživatele nebo ochranné funkce, jako například zobrazení informací o výrobku nebo jeho stavu nebo funkce na bázi snímače.
Další definice pro účely příloh jsou stanoveny v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
Požadavky na ekodesign počítačů a počítačových serverů jsou stanoveny v příloze II.
Splnění platných požadavků na ekodesign počítačů a počítačových serverů se zjišťuje metodami stanovenými v příloze III.
Článek 4
Změny nařízení (ES) č. 1275/2008
Část 2 přílohy I nařízení (ES) č. 1275/2008 se nahrazuje tímto:
„2.
Zařízení informačních technologií určená v první řadě pro použití v domácím prostředí, kromě stolních počítačů, integrovaných stolních počítačů a notebooků ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (6).
Článek 5
Použití nařízení (ES) č. 278/2009
V čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 278/2009 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
je určeno k používání s elektrickými a elektronickými zařízeními určenými pro domácnosti a kanceláře, jak je uvedeno v čl. 2 bodě 1 nařízení (ES) č. 1275/2008, nebo s počítači ve smyslu definice uvedené v nařízení Komise (EU) č. 617/2013 (7).
Článek 6
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 7
Dohled nad trhem a postup ověřování shody
Dohled nad trhem se provádí v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici 2009/125/ES.
Kontrola shody počítačů a počítačových serverů s platnými požadavky na ekodesign se provádí v souladu s postupem ověřování stanoveným v příloze III bodě 2 tohoto nařízení.
Článek 8
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších výrobků a technologií dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 9
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technologický pokrok a předloží výsledky tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu do tří a půl roku od vstupu tohoto nařízení v platnost.
S ohledem na rychlý technologický vývoj se v rámci tohoto přezkumu posoudí vývoj programu Energy Star a možnosti, jak zpřísnit požadavky na ekodesign, výrazně snížit nebo zrušit přípustná zvýšení spotřeby energie, zejména u samostatných grafických karet (dGfx), aktualizovat definice/oblasti působnosti, a možnosti řešení spotřeby energie integrovaných displejů.
Při přezkumu se zvláště posoudí různé fáze životního cyklu, stejně jako to, zda lze stanovit a uplatňovat požadavky na ekodesign týkajících se dalších významných environmentálních aspektů, jako je hluk, efektivita využití materiálů, včetně požadavků na životnost, možnost demontáže, recyklovatelnost, normalizovaná rozhraní pro nabíječky, jakož i požadavky na informace o obsahu některých kritických surovin a minimální počet nabíjecích cyklů a záležitosti týkající se výměny baterií.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Příloha II body 3 a 6.1 se použijí od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Příloha II body 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 a 7.3 se použijí ode dne 1. července 2014.
Příloha II body 1.2 a 1.4 se použijí ode dne 1. ledna 2016.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. června 2013.