DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) 2015/534
af 17. marts 2015
om indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed (ECB/2015/13)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (1), navnlig artikel 4, stk. 1, artikel 4, stk. 3, artikel 6, stk. 2, artikel 6, stk. 5, litra d), og artikel 10,
under henvisning til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 af 16. april 2014 om fastlæggelse af en ramme for samarbejde inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme mellem Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder og med de udpegede nationale myndigheder (SSM-rammeforordningen) (ECB/2014/17) (2), navnlig artikel 21, stk. 1, artikel 140 og artikel 141, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kreditinstitutter er underlagt et krav om at foretage regelmæssig indberetning som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 (4). De indberettede oplysninger indsamles af ECB i henhold til afgørelse ECB/2014/29 (5). Denne forordning supplerer afgørelse ECB/2014/29 ved yderligere at specificere kravene til indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed.
(2)
Gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 fastsætter ensartede krav for alle institutter omhandlet i forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår indberetning med henblik på tilsyn til de kompetente myndigheder for de i artikel 1 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 nærmere angivne områder. Et af disse områder er finansielle oplysninger på konsolideret niveau. I henhold til artikel 99, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 er indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på konsolideret niveau obligatorisk for kreditinstitutter, som udarbejder deres konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder vedtaget efter proceduren i artikel 6, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (6). De kompetente nationale myndigheder fremsender for nærværende de finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, som er obligatoriske i henhold til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som både vedrører signifikante og mindre signifikante enheder under tilsyn, til ECB i overensstemmelse med afgørelse ECB/2014/29, og dette bør fortsætte uberørt, da disse data ikke er omfattet af denne forordning.
(3)
Udøvelsen af beføjelsen til at kræve, at kreditinstitutter anvender internationale regnskabsstandarder, som omhandlet i forordning (EF) nr. 1606/2002, i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, er ikke omfattet af genstanden for denne forordning. Hvad angår artikel 150 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17), bør tidligere afgørelser truffet af kompetente nationale myndigheder i forbindelse med udøvelse af eller ikke-udøvelse af denne beføjelse forblive uberørt.
(4)
For kreditinstitutter, som anvender internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1606/2002 i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, kræver indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på konsolideret niveau i henhold til artikel 99, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013, at den kompetente myndighed træffer en afgørelse om at udvide denne rapportering. ECB bør også træffe afgørelse om at udvide kravet om fremsendelse af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til at omfatte signifikante koncerner under tilsyn, som anvender forordning (EF) nr. 1606/2002 i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013.
(5)
For kreditinstitutter, som anvender et nationalt regnskabssystem på grundlag af direktiv 86/635/EØF (7), kræver indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på konsolideret niveau i henhold til artikel 99, stk. 6, i forordning (EU) nr. 575/2013, at den kompetente myndighed tidligere har truffet en afgørelse om at udvide denne rapportering. ECB bør også træffe afgørelse om at udvide kravet om fremsendelse af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til at omfatte signifikante koncerner under tilsyn, som anvender et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF. Den Europæiske Banktilsynsmyndighed er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 99, stk. 6, i forordning (EU) nr. 575/2013.
(6)
Gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 fastsætter ensartede krav til tilsynsrapportering på de områder, der er omfattet af forordningens anvendelsesområde. I henhold til artikel 99, stk. 5, og 6, i forordning (EU) 575/2013 omhandler gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 kun finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på konsolideret niveau. Indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på et individuelt grundlag er ikke omfattet af anvendelsesområdet for denne forordning. Det er derfor op til de kompetente myndigheder selv at indføre krav om indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på et individuelt grundlag. Under hensyn til behovet for at have sammenlignelige finansielle oplysninger for signifikante og mindre signifikante enheder under tilsyn bør denne forordning fastsætte, hvilke finansielle oplysninger i tilsynsøjemed signifikante og mindre signifikante enheder skal indberette på et individuelt grundlag til de kompetente nationale myndigheder. De kompetente nationale myndigheder skal herefter fremsende disse oplysninger til ECB i overensstemmelse med artikel 140, stk. 3, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
I henhold til artikel 40 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (8) kan de kompetente myndigheder i værtslandene kræve, at alle de kreditinstitutter, der har filialer på deres område, regelmæssigt aflægger rapport til disse kompetente myndigheder om den virksomhed, som de udøver i værtslandene. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 20, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) er en filial etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, en enhed under tilsyn. Under hensyn til behovet for at have sammenlignelige finansielle oplysninger for signifikante enheder under tilsyn bør denne forordning fastsætte, hvilke data filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, der er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, skal indberette til de kompetente nationale myndigheder. De kompetente nationale myndigheder skal herefter fremsende disse oplysninger til ECB i overensstemmelse med artikel 140, stk. 3, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
I henhold til artikel 6, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1024/2013 har ECB beføjelse til at føre tilsyn med kreditinstitutter, finansielle holdingselskaber eller blandede finansielle holdingselskaber eller med filialer etableret i deltagende medlemsstater af kreditinstitutter, der er etableret i ikke-deltagende medlemsstater. Derfor er filialer, der er etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut fra et tredjeland ikke omfattet af de tilsynsopgaver, som ECB er tillagt. Følgelig bør disse filialer ikke underlægges rapporteringskravene i denne forordning. Endvidere bør filialer, som er etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut fra en anden deltagende medlemsstat udelukkes fra disse rapporteringskrav, da hensigten er at anvende dem på niveauet for den enhed under tilsyn, der har etableret filialen.
(9)
De i denne forordning fastsatte krav vedrørende signifikante og mindre signifikante enheder under tilsyn, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, bør have til formål at sikre, at disse enheder under tilsyn indberetter et fælles minimum af oplysninger til de kompetente nationale myndigheder og ikke at pålægge ensartede rapporteringskrav. Det kan være hensigtsmæssigt, at de kompetente nationale myndigheder indsamler det nødvendige minimum af oplysninger inden for en bredere indberetningsordning, som de fastlægger i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret, og som også tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
(10)
For at ECB kan udføre sine opgaver er det nødvendigt at modtage finansielle oplysninger fra andre mindre signifikante koncerner under tilsyn end dem, der udarbejder deres konsoliderede regnskaber på grundlag af de internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002. Denne forordning bør derfor fastsætte, hvilke finansielle oplysninger i tilsynsøjemed sådanne koncerner skal indberette til de kompetente nationale myndigheder. Navnlig bør format, hyppighed, skæringsdatoer, betalingsperioder og tidsfrister for indsendelse af de pågældende oplysninger specificeres. Disse krav bør have til formål at sikre, at sådanne koncerner under tilsyn indberetter et fælles minimum af oplysninger til de kompetente nationale myndigheder og ikke at pålægge ensartede rapporteringskrav.
(11)
I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1024/2013 og artikel 21 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) er både ECB og de kompetente nationale myndigheder omfattet af en forpligtelse til at udveksle oplysninger. Uden at berøre ECB's beføjelse til direkte at modtage oplysninger indberettet fra kreditinstitutter eller at have direkte adgang til disse oplysninger på løbende basis bør de kompetente nationale myndigheder specifikt fremsende alle de oplysninger til ECB, som er nødvendige for, at ECB kan udføre de opgaver, som denne er blevet overdraget i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013.
(12)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 kan institutter lægge et regnskabsår, som afviger fra kalenderåret, til grund ved indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på konsolideret niveau. Denne forordning bør også tillade, at indberetning af denne art foretages på grundlag af et regnskabsår, der afviger fra kalenderåret.
(13)
ECB har gennemført en offentlig høring om denne forordning og har analyseret de potentielle omkostninger og fordele -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
GENSTAND OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
1. Denne forordning fastsætter kravene i forbindelse med indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, som skal indsendes til de kompetente nationale myndigheder af:
a)
signifikante koncerner under tilsyn, som anvender internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1606/2002 i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, herunder eventuelle enheder på delkoncernniveau,
b)
signifikante koncerner under tilsyn, undtagen de i litra a) omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, herunder eventuelle enheder på delkoncernniveau,
c)
signifikante enheder under tilsyn, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat,
d)
signifikante koncerner under tilsyn for så vidt angår datterselskaber, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland,
e)
mindre signifikante koncerner under tilsyn, som anvender internationale regnskabsstandarder i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1606/2002 i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, herunder eventuelle enheder på delkoncernniveau,
f)
mindre signifikante koncerner under tilsyn, undtagen de i litra e) omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, herunder eventuelle enheder på delkoncernniveau,
g)
mindre signifikante enheder under tilsyn, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat.
2. Som en undtagelse til artikel 7 og 14, har enheder under tilsyn, som er fritaget for at anvende de tilsynsmæssige krav på individuelt niveau i overensstemmelse med artikel 7 eller 10 i forordning (EU) nr. 575/2013, ikke pligt til at indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed i overensstemmelse med denne forordning.
3. Hvis de kompetente myndigheder, herunder ECB, kræver, at institutterne skal overholde de forpligtelser, som er fastsat i Anden til Fjerde Del og Sjette til Ottende Del i forordning (EU) nr. 575/2013 og i Afsnit VII i direktiv 2013/36/EU på et delkonsolideret niveau i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) nr. 575/2013, skal disse institutter overholde de krav, der er fastsat i denne forordning på et delkonsolideret niveau.
4. De kompetente nationale myndigheder og/eller de nationale centralbanker kan anvende de oplysninger, som indsamles i henhold til denne forordning, til ethvert andet formål.
5. Denne forordning hverken berører de regnskabsstandarder, som koncerner og enheder under tilsyn anvender i deres konsoliderede regnskaber eller årsregnskaber eller ændrer de regnskabsstandarder, der anvendes i forbindelse med tilsynsrapportering. Da koncerner og enheder under tilsyn anvender forskellige regnskabsstandarder, skal kun de oplysninger, der vedrører værdiansættelsesregler, herunder de metoder, der anvendes til estimering af kreditrisikotab, som foreligger i henhold til de pågældende regnskabsstandarder, og som faktisk anvendes af den pågældende koncern eller enhed under tilsyn, indsendes. Til dette formål findes der særlige indberetningsmodeller for koncerner og enheder under tilsyn, som anvender et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF. Datapunkter i modellerne, som ikke finder anvendelse på den pågældende enhed under tilsyn, behøver ikke at blive indberettet.
6. Filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, kan fremsende de oplysninger, de har pligt til at indberette i henhold til denne forordning, til den relevante kompetente nationale myndighed gennem det kreditinstitut, som har etableret dem.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) anvendelse, medmindre andet fremgår, sammen med følgende definitioner:
1. »IAS« og »IFRS«: »International Accounting Standards« og »International Financial Reporting Standards« (internationale regnskabsstandarder) som omhandlet i artikel 2, i forordning (EF) nr. 1606/2002
2. »datterselskab« (subsidiary): et datterselskab som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 16), i forordning (EU) nr. 575/2013, og som er et kreditinstitut som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013
3. »delkoncern« (sub-group): en koncern, hvis moderselskab ikke selv er et datterselskab af et andet institut, som er godkendt i den samme deltagende medlemsstat, eller af et finansielt holdingselskab eller blandet finansielt holdingselskab, som er etableret i den samme deltagende medlemsstat
4. »konsolideret niveau« (consolidated basis): konsolideret niveau som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 48, i forordning (EU) nr. 575/2013
5. »delkonsolideret niveau« (sub-consolidated basis): delkonsolideret niveau som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 49, i forordning (EU) nr. 575/2013.
Artikel 3
Ændring af status for en enhed under tilsyn eller en koncern under tilsyn
1. I denne forordning klassificeres en enhed under tilsyn eller koncern under tilsyn som signifikant 18 måneder efter, at den har modtaget underretning om en afgørelse, som omhandlet i artikel 45, stk. 1, i forordning (EU) 468/2014 (ECB/2014/17). Den indberetter herefter oplysninger i overensstemmelse med denne forordnings Afsnit II som en signifikant enhed eller signifikant koncern under tilsyn på den første skæringsdato, der indtræffer, efter at den er blevet klassificeret som signifikant.
2. I denne forordning klassificeres en enhed under tilsyn eller koncern under tilsyn som mindre signifikant, efter at den har modtaget underretning om en afgørelse, som omhandlet i artikel 46, stk. 1, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17). Derefter indberetter den oplysninger i overensstemmelse med denne forordnings Afsnit III.
AFSNIT II
SIGNIFIKANTE KONCERNER OG ENHEDER UNDER TILSYN
KAPITEL I
Signifikante koncerner under tilsyn
Artikel 4
Format for og hyppighed af indberetning på konsolideret niveau samt skæringsdatoer for indberetning og betalingsdatoer for signifikante koncerner under tilsyn, som anvender IFRS i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013
I henhold til artikel 99, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013 skal signifikante koncerner under tilsyn, der anvender IFRS, som omhandlet i forordning (EF) nr. 1606/2002, i forbindelse med tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed i henhold til artikel 2, 3 og 10, i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 på konsolideret niveau. Enheder heraf på delkoncernniveau, som anvender IFRS i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 i forbindelse med tilsynsrapportering, skal også indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed som omhandlet i artikel 2, 3 og 10 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 på konsolideret niveau.
Artikel 5
Format for og hyppighed af indberetning på konsolideret niveau samt skæringsdatoer for indberetning og betalingsdatoer for signifikante koncerner under tilsyn, som anvender et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF
I henhold til artikel 99, stk. 6, i forordning (EU) nr. 575/2013 skal signifikante koncerner under tilsyn, undtagen de i artikel 4 omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, herunder enheder heraf på delkoncernniveau, indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed som omhandlet i artikel 2, 3 og 11, i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 på konsolideret niveau.
KAPITEL II
Signifikante enheder under tilsyn
Artikel 6
Format for og hyppighed af indberetning på individuelt niveau for enheder, som ikke er en del af en signifikant koncern under tilsyn
1. Signifikante enheder under tilsyn, som ikke er en del af en signifikant koncern under tilsyn, og som anvender IFRS i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002, enten fordi de udarbejder deres årsregnskaber i overensstemmelse med de deri omhandlede regnskabsstandarder, eller fordi de anvender dem til tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed på individuelt niveau. Dette gælder også for filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat.
2. Den i stk. 1 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed omfatter de oplysninger, som er specificeret i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 og foretages med den hyppighed, som fremgår af denne artikel.
3. Signifikante enheder under tilsyn, undtagen de i stk. 1 omhandlede, som ikke er en del af en signifikant koncern under tilsyn, og som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed.
4. Den i stk. 3 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed omfatter de oplysninger, som er specificeret i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014 og foretages med den hyppighed, som fremgår af denne artikel.
5. Oplysningerne i stk. 2 og 4 ovenfor omfatter kun oplysninger vedrørende:
a)
aktiver, passiver, egenkapital samt indtægter og udgifter, der er indregnet af enheden under tilsyn i henhold til de gældende regnskabsregler,
b)
ikke-balanceførte eksponeringer og aktiviteter, som enheden under tilsyn er involveret i,
c)
transaktioner gennemført af enheden under tilsyn, bortset fra de under litra a) og b) nævnte,
d)
værdiansættelsesregler, herunder de metoder, der anvendes til estimering af kreditrisikotab, som foreligger i henhold til de gældende regnskabsregler, og som enheden under tilsyn faktisk anvender.
6. De kompetente nationale myndigheder kan indsamle de i stk. 2 og 4 angivne oplysninger, som skal indsendes til ECB, som led i en bredere national indberetningsordning, som i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret omfatter yderligere finansielle oplysninger i tilsynsøjemed og samtidig tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
Artikel 7
Format for og hyppighed af indberetning på individuelt niveau for enheder, som er en del af en signifikant koncern under tilsyn
1. Signifikante enheder under tilsyn, som anvender IFRS i henhold til forordning (EU) nr. 1606/2002, enten fordi de udarbejder deres årsregnskab i overensstemmelse med de deri omhandlede regnskabsstandarder, eller fordi de anvender dem til tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, og som er en del af en signifikant koncern under tilsyn, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed på individuelt niveau. Disse enheder foretager indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed med den hyppighed, som er fastsat i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og dataene skal omfatte det minimum af oplysninger, som er fastsat i Bilag I.
2. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag III til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
3. Signifikante enheder under tilsyn, undtagen de i stk. 1 omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, og som er en del af en signifikant koncern under tilsyn, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed.
4. Den i stk. 3 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i Bilag I.
5. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag IV til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
6. Oplysningerne i stk. 1, 2, 4 og 5 indberettes i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, stk. 5.
7. De kompetente nationale myndigheder kan indsamle de i stk. 1, 2, 4 og 5 angivne oplysninger, som skal indsendes til ECB, som led i en bredere national indberetningsordning, som i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret omfatter yderligere finansielle oplysninger i tilsynsøjemed og samtidig tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
Artikel 8
Skæringsdatoer for indberetning og betalingsdatoer for signifikante enheder under tilsyn
1. Oplysningerne vedrørende signifikante enheder under tilsyn, som er anført i artikel 6 og 7, har følgende skæringsdatoer for indberetning:
a)
kvartalsvis indberetning: 31. marts, 30. juni, 30. september og 31. december,
b)
halvårlig indberetning: 30. juni og 31. december,
c)
årlig indberetning: 31. december.
2. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i kalenderåret til skæringsdatoen.
3. Hvis signifikante enheder under tilsyn som en undtagelse til stk. 1 og 2 har tilladelse til at udarbejde deres årsregnskab baseret på et regnskabsår, som afviger fra kalenderåret, kan de kompetente nationale myndigheder tilpasse skæringsdatoerne til dette regnskabsår. De tilpassede skæringsdatoer skal være tre, seks, ni og 12 måneder efter regnskabsårets begyndelse. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i regnskabsåret til skæringsdatoen.
4. De kompetente nationale myndigheder indsender de i artikel 6 og 7 anførte oplysninger vedrørende signifikante enheder under tilsyn til ECB inden arbejdstids ophør på følgende betalingsdatoer:
a)
for signifikante enheder under tilsyn, som ikke er en del af en signifikant koncern under tilsyn, den 40. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører,
b)
for signifikante enheder under tilsyn, som er en del af en signifikant koncern under tilsyn, den 55. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører.
5. De kompetente nationale myndigheder træffer selv afgørelse om, hvornår enhederne under tilsyn skal indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, for at de kan overholde disse tidsfrister.
KAPITEL III
Indberetning foretaget af signifikante koncerner under tilsyn for så vidt angår datterselskaber, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland
Artikel 9
Formater for og hyppighed af indberetning foretaget af signifikante koncerner under tilsyn, for så vidt angår datterselskaber etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland
1. Moderinstitutter i en deltagende medlemsstat og institutter, der er kontrolleret af et finansielt moderholdingselskab eller et blandet finansielt moderholdingselskab i en deltagende medlemsstat, skal sikre, at finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, for så vidt angår datterselskaber etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland, indberettes på individuelt niveau til de relevante kompetente nationale myndigheder som følger:
a)
for signifikante koncerner under tilsyn, som anvender IFRS i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002, enten fordi de udarbejder deres årsregnskab i overensstemmelse med de deri omhandlede regnskabsstandarder, eller fordi de anvender dem til tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013 på det højeste konsolideringsniveau i en deltagende medlemsstat, omfatter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed de i punkt 1 i Bilag II anførte oplysninger og foretages med den hyppighed, der er fastsat i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014,
b)
for signifikante koncerner under tilsyn, undtagen de ovenfor omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF på det højeste konsolideringsniveau i en deltagende medlemsstat, omfatter indberetningen af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed de i punkt 2 i Bilag II anførte oplysninger og foretages med den hyppighed, der er fastsat i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014.
2. Som en undtagelse til stk. 1 indberetter moderselskaber omhandlet i dette stykke ikke finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende datterselskaber, hvis aktiver har en samlet værdi på 3 mia. euro eller mindre. I den forbindelse fastsættes aktivernes samlede værdi på grundlag af de kriterier, som er fastsat i Del IV, Afsnit 3, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Hvis en opdatering af fortegnelsen over enheder under tilsyn, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit 2, Kapitel 3, i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) viser, at den samlede værdi af et datterselskabs aktiver er større end 3 mia. euro, indgår datterselskabet i de oplysninger, der skal indberettes i henhold til stk. 1 på den første skæringsdato, der indtræffer 18 måneder efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn. Hvis en opdatering viser, at den samlede værdi af et datterselskabs aktiver er under eller lig med 3 mia. euro, påbegynder moderselskabet indberetning af oplysninger i overensstemmelse med stk. 2 på den første skæringsdato, der indtræffer efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn.
Artikel 10
Skæringsdatoer og betalingsdatoer for indberetning foretaget af signifikante koncerner under tilsyn, for så vidt angår datterselskaber, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland
1. Oplysningerne i artikel 9 indsamles med de samme skæringsdatoer som for finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, der vedrører den pågældende signifikante koncern under tilsyn. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i det regnskabsår, der ligger til grund for indberetningen af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, til skæringsdatoen.
2. De kompetente nationale myndigheder fremsender oplysninger vedrørende datterselskaber etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland til ECB som anført i artikel 9 inden arbejdstids ophør den 55. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører.
3. De kompetente nationale myndigheder træffer selv afgørelse om, hvornår enhederne under tilsyn skal indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, for at de kan overholde denne tidsfrist.
AFSNIT III
MINDRE SIGNIFIKANTE KONCERNER OG ENHEDER UNDER TILSYN
KAPITEL I
Mindre signifikante koncerner under tilsyn
Artikel 11
Format for og hyppighed af indberetning på konsolideret niveau for mindre signifikante koncerner under tilsyn
1. Mindre signifikante koncerner under tilsyn, som anvender IFRS i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 til indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, herunder enheder heraf på delkoncernniveau, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed på konsolideret niveau.
2. Den i stk. 1 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i punkt 1 i Bilag I.
3. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag III i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
4. Mindre signifikante koncerner under tilsyn, undtagen de i stk. 1 omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed. Indberetningen af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i punkt 2 i Bilag I.
5. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag IV til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
6. Som en undtagelse til stk. 4 og 5 skal finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende mindre signifikante koncerner under tilsyn, hvis aktiver har en samlet værdi på 3 mia. euro eller mindre, omfatte de oplysninger, som er specificeret i Bilag III som et fælles minimum af oplysninger i stedet for de oplysninger, der er specificeret i denne artikels stk. 4. I den forbindelse lægges den samlede værdi af aktiverne i koncerner under tilsyn til grund for en fastsættelse af, hvorvidt en enhed under tilsyn er signifikant på grundlag af sin størrelse, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit III i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Hvis en opdatering af fortegnelsen over enheder under tilsyn, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit II, Kapitel 3 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant koncern under tilsyns aktiver er større end 3 mia. euro, påbegynder den pågældende koncern indberetning i overensstemmelse med stk. 4 og 5 på den første skæringdato, der indtræffer 18 måneder efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn. Hvis en opdatering viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant koncern under tilsyns aktiver er under eller lig med 3 mia. euro, påbegynder koncernen indberetning af oplysninger i overensstemmelse med stk. 6 på den første skæringsdato, der indtræffer efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn.
8. Oplysningerne i stk. 2, 3, 4, 5 og 6 indberettes i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, stk. 5.
9. De kompetente nationale myndigheder kan indsamle de i stk. 2, 3, 4, 5 og 6 angivne oplysninger, som skal indsendes til ECB, som led i en bredere indberetningsordning, som i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret omfatter yderligere finansielle oplysninger i tilsynsøjemed og samtidig tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
Artikel 12
Skæringsdatoer for indberetning og betalingsdatoer for mindre signifikante koncerner under tilsyn
1. Oplysningerne vedrørende mindre signifikante koncerner under tilsyn, som er anført i artikel 11, har følgende skæringsdatoer for indberetning:
a)
kvartalsvis indberetning: 31. marts, 30. juni, 30. september og 31. december,
b)
halvårlig indberetning: 30. juni og 31. december,
c)
årlig indberetning: 31. december.
2. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i kalenderåret til skæringsdatoen.
3. Hvis mindre signifikante koncerner under tilsyn som en undtagelse til stk. 1 og 2 har opnået tilladelse fra de kompetente nationale myndigheder til at indberette deres finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på grundlag af et regnskabsår, som afviger fra kalenderåret, kan de kompetente nationale myndigheder tilpasse skæringsdatoerne til dette regnskabsår. De tilpassede skæringsdatoer skal være tre, seks, ni og 12 måneder efter regnskabsårets begyndelse. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt og skal omfatte perioden fra den første dag i regnskabsåret til skæringsdatoen.
4. De kompetente nationale myndigheder indsender de i artikel 11 anførte oplysninger til ECB inden arbejdstids ophør på følgende betalingsdatoer:
a)
for mindre signifikante koncerner under tilsyn, herunder delkoncerner, som foretager indberetning på konsolideret niveau, den 55. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører,
b)
for mindre signifikante koncerner under tilsyn, som foretager indberetning på delkonsolideret niveau i henhold til artikel 1, stk. 3, den 65. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører.
5. De kompetente nationale myndigheder træffer selv afgørelse om, hvornår enhederne under tilsyn skal indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, for at de kan overholde disse tidsfrister.
KAPITEL II
Mindre signifikante enheder under tilsyn
Artikel 13
Format for og hyppighed af indberetning på individuelt niveau for mindre signifikante enheder under tilsyn, som ikke er en del af en koncern
1. Mindre signifikante enheder under tilsyn, som anvender IFRS i henhold til forordning (EU) nr. 1606/2002, enten fordi de udarbejder deres årsregnskaber i overensstemmelse med de deri omhandlede regnskabsstandarder, eller fordi de anvender dem til tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, og som ikke er en del af en koncern under tilsyn, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed på individuelt niveau.
2. Den i stk. 1 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i Bilag I.
3. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag III til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
4. Mindre signifikante enheder under tilsyn, undtagen de i stk. 1 omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, og som ikke er en del af en koncern under tilsyn, herunder filialer etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed.
5. Den i stk. 4 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i punkt 2 i Bilag I.
6. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
7. Stk. 2, 3, 5 og 6 er omfattet af følgende undtagelser:
a)
finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende mindre signifikante kreditinstitutter under tilsyn, hvis aktiver har en samlet værdi på mindre end 3 mia. euro, skal omfatte de oplysninger, som er specificeret i Bilag III som et fælles minimum af oplysninger i stedet for de oplysninger, der er specificeret i stk. 2, 3, 5 eller 6,
b)
en filial etableret i en deltagende medlemsstat af et kreditinstitut, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat, indregnes ikke i de pågældende finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, hvis den samlede værdi af dens aktiver er mindre end 3 mia. euro.
8. I forbindelse med stk. 7 lægges den samlede værdi af enheden under tilsyns aktiver til grund for en fastsættelse af, hvorvidt en enhed under tilsyn er signifikant på grundlag af sin størrelse, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit III i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Hvis en opdatering af fortegnelsen over enheder under tilsyn, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit II, Kapitel 3 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant enhed under tilsyns aktiver er større end 3 mia. euro, påbegynder den pågældende enhed indberetning i overensstemmelse med stk. 2, 3, 5 og 6 på den første skæringdato, der indtræffer 18 måneder efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn. Hvis en opdatering viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant enhed under tilsyns aktiver er under eller lig med 3 mia. euro, påbegynder enheden indberetning af oplysninger i overensstemmelse med stk. 7 på den første skæringsdato, der indtræffer efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn.
10. Oplysningerne i stk. 2, 3, 5, 6 og 7 indberettes i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, stk. 5.
11. De kompetente nationale myndigheder kan indsamle de i stk. 2, 3, 5, 6 og 7 angivne oplysninger, som skal indsendes til ECB, som led i en bredere national indberetningsordning, som i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret omfatter yderligere finansielle oplysninger i tilsynsøjemed og samtidig tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
Artikel 14
Format for og hyppighed af indberetning på individuelt niveau for enheder, som er en del af en mindre signifikant koncern under tilsyn
1. Mindre signifikante enheder, som anvender IFRS i henhold til forordning (EU) nr. 1606/2002, enten fordi de udarbejder deres årsregnskaber i overensstemmelse med de deri omhandlede regnskabsstandarder, eller fordi de anvender dem til tilsynsrapportering i henhold til artikel 24, stk. 2, i forordning (EU) nr. 575/2013, og som er en del af en mindre signifikant koncern under tilsyn, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed på individuelt niveau.
2. Den i stk. 1 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 9 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i Bilag II.
3. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag III til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
4. Mindre signifikante enheder, undtagen de i stk. 1 omhandlede, som er underlagt et nationalt regnskabssystem baseret på direktiv 86/635/EØF, og som er en del af en mindre signifikant koncern under tilsyn, indberetter finansielle oplysninger i tilsynsøjemed til den relevante kompetente nationale myndighed.
5. Den i stk. 4 omhandlede indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed foretages med den hyppighed, som er fastsat i artikel 11 i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og skal omfatte det fælles minimum af oplysninger, som er fastsat i Bilag II.
6. De kompetente nationale myndigheder indsender eventuelle andre modeller, som er anført i Bilag IV til gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014, og som den kompetente nationale myndighed indsamler, til ECB. De kompetente nationale myndigheder informerer ECB på forhånd, hvis de forventer at medsende sådanne yderligere modeller.
7. Som en undtagelse til stk. 2, 3, 5 og 6 skal finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende mindre signifikante enheder under tilsyn, hvis aktiver har en samlet værdi på mindre end 3 mia. euro, omfatte de i Bilag III anførte oplysninger. I den forbindelse lægges den samlede værdi af enheden under tilsyns aktiver til grund for en fastsættelse af, hvorvidt en enhed under tilsyn er signifikant på grundlag af sin størrelse, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit III i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Hvis en opdatering af fortegnelsen over enheder under tilsyn, i overensstemmelse med Del IV, Afsnit II, Kapitel 3 i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant enhed under tilsyns aktiver er større end 3 mia. euro, påbegynder den pågældende enhed indberetning i overensstemmelse med stk. 2, 3, 5 og 6 på den første skæringdato, der indtræffer 18 måneder efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn. Hvis en opdatering viser, at den samlede værdi af en mindre signifikant enhed under tilsyns aktiver er under eller lig med 3 mia. euro, påbegynder enheden indberetning af oplysninger i overensstemmelse med stk. 7 på den første skæringsdato, der indtræffer efter offentliggørelsen af den opdaterede fortegnelse over enheder under tilsyn.
9. Oplysningerne i stk. 2, 3, 5, 6 og 7 indberettes i overensstemmelse med denne forordnings artikel 6, stk. 5.
10. De kompetente nationale myndigheder kan indsamle de i stk. 2, 3, 5, 6 og 7 angivne oplysninger, som skal indsendes til ECB, som led i en bredere national indberetningsordning, som i overensstemmelse med den relevante EU-ret eller nationale ret omfatter yderligere finansielle oplysninger i tilsynsøjemed og samtidig tjener andre formål end tilsynsmæssige formål, f.eks. statistiske formål.
Artikel 15
Skæringsdatoer for indberetning og betalingsdatoer for mindre signifikante enheder under tilsyn
1. Oplysningerne vedrørende mindre signifikante enheder under tilsyn, som er anført i artikel 13 og 14, har følgende skæringsdatoer for indberetning:
a)
kvartalsvis indberetning: 31. marts, 30. juni, 30. september og 31. december,
b)
halvårlig indberetning: 30. juni og 31. december,
c)
årlig indberetning: 31. december.
2. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i kalenderåret til skæringsdatoen.
3. Hvis mindre signifikante enheder under tilsyn som en undtagelse til stk. 1 og 2 har opnået tilladelse fra de kompetente nationale myndigheder til at indberette deres finansielle oplysninger i tilsynsøjemed på grundlag af et regnskabsår, som afviger fra kalenderåret, kan de kompetente nationale myndigheder tilpasse skæringsdatoerne til dette regnskabsår. De tilpassede skæringsdatoer skal være tre, seks, ni og 12 måneder efter regnskabsårets begyndelse. Oplysninger, der omhandler en bestemt periode, indberettes kumulativt fra den første dag i regnskabsåret til skæringsdatoen.
4. De kompetente nationale myndigheder indsender de i artikel 13 og 14 anførte finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende mindre signifikante enheder under tilsyn til ECB inden arbejdstids ophør på følgende betalingsdatoer:
a)
for mindre signifikante enheder under tilsyn, som ikke er en del af en koncern under tilsyn, den 55. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører,
b)
for mindre signifikante enheder under tilsyn, som er en del af en mindre signifikant koncern under tilsyn, den 65. arbejdsdag efter den skæringsdato, som de vedrører,
5. De kompetente nationale myndigheder træffer selv afgørelse om, hvornår enhederne under tilsyn skal indberette finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, for at de kan overholde disse tidsfrister.
AFSNIT IV
DATAKVALITET OG IT-SPROG
Artikel 16
Datakvalitetskontrol
De kompetente nationale myndigheder overvåger og sikrer kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, som de indsender til ECB. I den forbindelse følger de kompetente nationale myndigheder specifikationerne i artikel 4 og 5 i afgørelse ECB/2014/29.
Artikel 17
IT-sprog i forbindelse med overførsel af oplysninger fra de kompetente nationale myndigheder til ECB
De kompetente nationale myndigheder overfører oplysningerne, som er specificeret i denne forordning, i overensstemmelse med taksonomien eXtensible Business Reporting Language, som er et ensartet teknisk format til udveksling af data som specificeret i gennemførselsforordning (EU) nr. 680/2014. I den forbindelse følger de kompetente nationale myndigheder specifikationerne i artikel 6 i afgørelse ECB/2014/29.
AFSNIT V
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 18
Første skæringsdatoer for indberetning
1. 31. december 2015 er den første skæringsdato for indberetning i overensstemmelse med denne forordning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende:
a)
signifikante koncerner under tilsyn,
b)
signifikante enheder under tilsyn, som ikke er en del af en koncern under tilsyn.
2. 30. juni 2016 er den første skæringsdato for indberetning i overensstemmelse med denne forordning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende:
a)
signifikante enheder under tilsyn, som er en del af en koncern under tilsyn,
b)
datterselskaber af signifikante koncerner under tilsyn, som er etableret i en ikke-deltagende medlemsstat eller et tredjeland.
3. 30. juni 2017 er den første skæringsdato for indberetning i overensstemmelse med denne forordning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed vedrørende:
a)
mindre signifikante koncerner under tilsyn,
b)
mindre signifikante enheder under tilsyn.
Artikel 19
Overgangsbestemmelser
Afgørelser truffet af de kompetente nationale myndigheder vedrørende signifikante koncerner og enheder under tilsyns indberetning af finansielle oplysninger i tilsynsøjemed, som er omfattet af denne forordnings genstand, berøres ikke af skæringsdatoer, som ligger før de i artikel 18 specificerede første skæringsdatoer for indberetning.
Artikel 20
Afsluttende bestemmelser
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 17. marts 2015.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.