RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 875/2013
af 2. september 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 291, stk. 2,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 682/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, som tariferes under KN-kode ex 2001 90 30 og ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 3,1 % og 12,9 %.
(2)
Forordning (EF) nr. 682/2007 (3) blev ændret ved forordning (EF) nr. 954/2008 for så vidt angår den told, der blev pålagt en virksomhed og »alle andre virksomheder«. Tolden er på mellem 3,1 % og 14,3 %. Importen fra to thailandske eksporterende producenter, fra hvilke Kommissionen havde godtaget tilsagn ved Kommissionens afgørelse 2007/424/EF (4), var undtaget fra tolden.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 847/2009 (5) vedtog Rådet, at pristilsagn med faste minimumsimportpriser ikke længere var egnede til at modvirke de skadevoldende virkninger af dumping. De godtagne tilsagn blev derfor trukket tilbage, og tilsagnene fra 10 andre thailandske eksporterende producenter blev afvist.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 19. marts 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion af sukkermajs, tilberedt eller konserveret i Unionen - i dette tilfælde mere end 50 %.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 19. juni 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelsen
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. april 2011 til den 31. marts 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af proceduren
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Thailand, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Thailand og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Hvad angår udtagelsen af stikprøven af eksporterende producenter i Thailand, modtog Kommissionen fyldestgørende oplysninger fra 17 eksporterende producenter, hvoraf 9 havde eksporteret til Unionen i NUP. Det blev besluttet at udtage en stikprøve på 3 eksporterende producenter, hvis samlede eksport udgjorde 90 % af de samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede eksport til Unionen i NUP.
(12)
Da kun en ikke forretningsmæssigt forbunden importør indsendte en besvarelse, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.
(13)
På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen og var baseret på producenternes salgs- og produktionsmængde og geografiske placering i Unionen. Den foreslåede stikprøve svarer til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, og tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Derudover er den foreslåede stikprøve repræsentativ, hvad angår virksomhedernes geografiske placering, da den omfatter tre forskellige medlemsstater. EU-producenterne blev hørt om den mulige stikprøve på datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Da ingen andre producenter gav sig til kende, og da der ikke blev fremsat bemærkninger til stikprøven, blev stikprøven bekræftet.
(14)
To interesserede parter hævdede, at stikprøven af EU-producenter kun er blevet udvalgt blandt ansøgerne, og at der burde være gjort en indsats for at udtage producenter uden for gruppen af ansøgere.
(15)
Men alle kendte EU-producenter både ansøgere og ikke-ansøgere er blevet opfordret til at samarbejde. Ti EU-producenter, både ansøgere og ikke-ansøgere, har indgivet oplysninger i forbindelse med stikprøven. Som forklaret i betragtning 13 svarer den udtagne stikprøve til den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og den tegner sig for 58 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Kommissionen er af den opfattelse, at den udtagne stikprøve er repræsentativ med hensyn til geografisk placering, uanset om producenterne er ansøgere eller ej. Derfor afvises påstanden.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. I den forbindelse udsendte Kommissionen spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EU-producenter, der indgik i stikprøven, og til den ikke forretningsmæssigt forbundne importør. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Frankrig
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Frankrig
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungarn
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italien
b)
Eksporterende producenter i Thailand:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2001 90 30, og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2005 80 00, med oprindelse i Thailand.
(19)
Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare trods forskelle i opbevaring alle har samme grundlæggende biologiske og kemiske egenskaber og basalt set anvendes til samme formål.
(20)
To interesserede parter hævdede, at KN-koderne for sukkermajs ikke kun repræsenterer den pågældende vare, men omfatter betydelige mængder af konserverede babycorn, som ikke er fremstillet i Unionen, og som ikke er samme vare. De mener, at Kommissionen kan have indføjet babycorn i sine data.
(21)
Undersøgelsen fokuserede imidlertid udelukkende på den vare, der er omfattet af foranstaltningerne, hvilket udelukker babycorn, ved at anvende tilsvarende Taric-koder som grundlag for en analyse. Derfor må påstanden afvises som indholdsmæssigt ukorrekt.
2. Samme vare
(22)
Sukkermajs fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og sukkermajs fremstillet og solgt i Thailand blev anset for i store træk at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som sukkermajs fremstillet i Thailand og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(24)
Som nævnt i betragtning 10 blev det i indledningsmeddelelsen planlagt at anvende stikprøver i betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter, som tegnede sig for ca. 90 % af den samlede eksport fra de eksporterende producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje, med henblik på at fastsætte sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.
(25)
Da de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede eksportmængde udgjorde ca. 25 % af den samlede eksport fra Thailand til Unionen i NUP, måtte der anvendes oplysninger fra andre kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse og tilgængelige handelsstatistikker om eksport (fra de thailandske toldmyndigheder) og import (fra Eurostat) for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.
(26)
Salg til forhandlere i Thailand, hvor varerne var beregnet til ukendte eksportmål, er ikke medtaget i fastsættelsen af dumpingmargenen.
(27)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konkluderet, at visse eksporterende producenter køber dele af deres salgsmængde af den pågældende vare fra eksterne leverandører. Salget af den pågældende vare, som ikke er fremstillet af de eksporterende producenter selv, er i denne undersøgelse ikke medtaget med henblik på fastsættelsen af deres respektive dumpingmargener.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Fastsættelse af den normale værdi
(28)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, første punktum, blev det med hensyn til fastsættelsen af den normale værdi fastslået for hver af de tre eksporterende producenter, om deres samlede hjemmemarkedssalg af samme vare i NUP var repræsentativt i forhold til deres samlede eksportsalg til Unionen, dvs., om salgsmængden af samme vare til det hjemlige forbrug udgjorde 5 % eller derover af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(29)
Hjemmemarkedssalget blev fundet repræsentativt for en af de tre virksomheder i stikprøven.
(30)
Det blev efterfølgende undersøgt, om de typer af samme vare, som denne virksomhed solgte på hjemmemarkedet, var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen. For hver af de pågældende typer blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget af samme vare var tilstrækkeligt repræsentativt med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget til forbrug på hjemmemarkedet var tilstrækkeligt repræsentativt i de tilfælde, hvor det udgjorde 5 % eller derover af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Unionen.
(31)
Det blev for denne virksomhed konstateret, at kun en af varetyperne af samme vare var direkte sammenlignelig med den type, der eksporteres til Unionen. Desuden solgtes denne bestemte type også i tilstrækkeligt repræsentative mængder på hjemmemarkedet.
(32)
Det blev efterfølgende undersøgt, om varetypen for virksomheden i betragtning 31 solgtes i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for den pågældende varetype.
(33)
Det blev konstateret, at over 80 % af salgsmængden, der er beregnet på hjemmemarkedsforbrug var rentabel, og i henhold til artikel 2, stk. 4, blev alle transaktioner for denne varetype anvendt til at fastsætte den normale værdi.
(34)
For den type af den pågældende vare, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og foregik i normal handel, blev den normale værdi fastsat grundlag af på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af alt hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(35)
For de to andre eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet ikke blev fundet repræsentativt (den ene solgte ikke samme vare til forbrug på hjemmemarkedet overhovedet), og for den tredje eksporterende producent, hvis samlede salg blev fundet repræsentativt, men hvor det for en række varetyper af samme vare konstateredes, at salgsmængderne på hjemmemarkedet ikke var repræsentative, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(36)
Den normale værdi blev beregnet ved at lægge produktionsomkostningerne for hver varetype, der eksporteredes til Unionen, sammen med et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste.
(37)
For de to eksporterende producenter, som solgte med henblik på hjemmemarkedsforbrug - i mængder under eller over 5 % af deres respektive salgsmængder til Unionen - anvendtes SA&G og fortjenstmargenen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, fra de respektive virksomheders salg i normal handel på hjemmemarkedet.
(38)
For den tredje eksporterende producent, som ikke solgte samme vare beregnet til hjemmemarkedsforbrug, blev SA&G og fortjenesten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), for denne tredje eksporterende producent beregnet som et vejet gennemsnit af SA&G og fortjenesten for de to andre eksporterende producent, som omtalt i betragtning 37.
(39)
To interesserede parter var uenige i den anvendte metode, jf. betragtning 37, dvs. anvendelsen af fortjenesten med henblik på at beregne en normal værdi, når denne fortjeneste baseres på hjemmemarkedssalg i mængder under 5 % af de mængder, der blev solgt til Unionen. De mener, at når hjemmemarkedssalget ikke anses for at være i tilstrækkelig mængde til at være repræsentativt, bør fortjenesten fra disse transaktioner ikke anvendes.
(40)
Men den samme metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og i mangel af ændrede omstændigheder mener Kommissionen, at denne metode stadig er gyldig i forbindelse med denne procedure.
2.2. Fastsættelse af eksportprisen
(41)
De stikprøveudvalgte eksporterende producenters samlede salg foregik direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Salgsprisen blev således fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder i Unionen.
2.3. Sammenligning og justeringer
(42)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget højde for forskelle, der påvirker prissammenligneligheden.
(43)
Der blev foretaget justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger, provisioner og bankgebyrer, hvor det var relevant og berettiget.
(44)
Desuden blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), og i overensstemmelse med metodologien i den oprindelige undersøgelse justeret for forskelle i handelsled for de eksporterende producenter, hvis salg på hjemmemarkedet foregår under eget mærke, men hvis salg til Unionen foregår under en forhandlers mærke. Justeringens omfang - beregnet i form af en nedsættelse af den fortjenstmargen, der anvendtes til beregning af den normale værdi, jf. betragtning 33 - blev anslået på grundlag af forholdet mellem de fortjenstmargener, som EU-erhvervsgrenen opnåede på deres egne mærker og på alle varer. Fortjenstmargenen blev således nedsat med mellem 20 % og 50 %.
(45)
To interesserede parter mente, at hjemmemarkedet i Thailand og det europæiske marked ikke kan sammenlignes, da markedets størrelse varierer, og de thailandske producenter sælger under eget mærke på hjemmemarkedet.
(46)
Der mindes for det første om, at det blev fastslået i betragtning 22, at sukkermajs, der sælges på det thailandske hjemmemarked, og sukkermajs, der blev solgt til eksport til EU-markedet, er identisk, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(47)
For det andet blev der på grund af forskellene i handelsled foretaget en justering af fortjenstmargenen - en nedadgående justering på mellem 20 % og 50 % af den fortjenstmargen, der fremkom som følge af salg på hjemmemarkedet og salg af egne mærker. Det svarer også til den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse.
2.4. Dumping i NUP
(48)
Ud fra ovenstående blev dumpingmargenerne udtrykt i procent af prisen frit Unionens grænse, ufortoldet, og var på mellem 8 % og 44 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(49)
Produktionen af sukkermajs er afhængig af adgangen til friskhøstet majs, der leveres til konservesfabrikken direkte efter høsten. Friskhøstet majs skal konserveres senest 24 timer efter høsten, og der er således en direkte sammenhæng mellem kapaciteten til at fremstille den pågældende vare og mængden af friskhøstet majs.
(50)
I Thailand er høstsæsonen på ca. 9-10 måneder om året, og der høstes to gange om året. Ved analysen af den disponible tekniske produktionskapacitet må der tages højde for sæsonrelaterede råvarebegrænsninger.
(51)
De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde en samlet teknisk kapacitet på mellem 130 000-150 000 ton. Den faktiske udnyttelse af den tilgængelige tekniske kapacitet lå mellem 50 % og 80 %.
(52)
Flere interesserede parter fremførte, at selv om de var indforstået med den metode, der blev anvendt til at begrænse den tekniske kapacitet i henhold til tilgængeligheden af råmaterialer, så var den til rådighed stående uudnyttede kapacitet overdrevet.
(53)
Som allerede anført i betragtning 50 kan den tekniske kapacitet ikke fuldt ud anvendes som følge af den sæsonbetonede mangel på frisk høstede sukkermajs. Undersøgelsen har dog vist, at kapacitetsudnyttelsestallene på 80 % og derover er nået af visse producenter i stikprøven, mens andre stikprøveudtagne producenters kapacitetsudnyttelse var meget lavere. Da alle producenter har en sammenlignelig adgang til råmaterialer, kan denne lavere kapacitetsudnyttelse ikke blot forklares ved sæsonbestemt mangel på frisk høstet sukkermajs.
(54)
Ifølge oplysningerne fra den thailandske sammenslutning af fødevareproducenter steg den samlede eksportmængde fra Thailand til resten af verden støt med ca. 20 % i den betragtede periode og nåede op på 150 000-200 000 ton i NUP. Det viser, at mængden af tilgængelige sukkermajs kan stige støt og rent faktisk gør det, når eksporterende producenter har brug for supplerende mængder. I denne forbindelse bemærkes det, at den samlede produktion af »Yellow Corn« varierede fra 4,1 mio. - 4,5 mio. ton i Thailand i den betragtede periode. Selv om det anerkendes, at produktionen ikke kan skifte fra »Yellow Corn« til sukkermajs i forholdet 1 til 1, gør det blotte omfang af forskellen i produktionsmængderne det klart, at selv en lille ændring i produktionsmængderne af »Yellow Corn« til sukkermajs kan have en betydelig indvirkning på den samlede sukkermajsproduktion i Thailand.
(55)
På dette grundlag blev det fastslået, at de tre stikprøveudvalgte producenter kunne producere en yderligere mængde på ca. 40 000-60 000 ton pr. år (»effektiv uudnyttet kapacitet«), hvilket er ca. 2 til 3 gange den samlede eksport fra Thailand af den pågældende vare til Unionen.
(56)
Den faktiske uudnyttede kapacitet hos de stikprøveudtagne producenter alene kan derfor betragtes som betydelig. Desuden er der yderligere 15 kendte producenter af den pågældende vare i Thailand, som ligeledes har adgang til den omfattende produktion af sukkermajs i Thailand.
(57)
Ud fra oplysninger fra andre kilder, såsom
-
oplysninger fra de eksporterende producenters internetpræsentationer
-
oplysninger indhentet i forbindelse med stikprøveudtagningen, og
-
oplysninger indhentet i forbindelse med etableringen af databasen, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6
kan det konkluderes, at mindst to store eksporterende producenter, hvoraf den ene samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen uden at indgå i stikprøven (og derfor ikke fremlagde detaljerede oplysninger i denne henseende), har en samlet kapacitet på 50 000-100 000 ton.
(58)
Endelig er der ikke bevis for, at forbruget på det thailandske hjemmemarked eller tredjelandsmarkeder vil stige og dermed absorbere den øgede produktion, hvis de thailandske producenter udnytter den uudnyttede kapacitet. Nærmere bestemt er det thailandske hjemmemarked meget lille og tegnede sig i gennemsnit for kun 1 % -2 % af det samlede salg af alle stikprøveudtagne thailandske producenter. Det bekræfter, at enhver yderligere produktion af sukkermajs vil blive eksporteret fra Thailand.
3.2. EU-markedets tiltrækningskraft
(59)
Efter sammenligningen af eksportprisen for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på hjemmemarkedet fremkom følgende resultater: Priserne på hjemmemarkedet er forholdsvis høje (på grund af salg af egne mærker), og mængderne er forholdsvis små i forhold til eksportsalget. På dette grundlag er der ingen åbenbar risiko for handelsfordrejning fra salget på hjemmemarkedet til salget til Unionen, hvis foranstaltninger ophæves.
(60)
Sammenligningen af eksportpriserne for den pågældende vare til Unionen og priserne for samme vare på tredjelandsmarkeder viste, at de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenters priser til Unionen - i gennemsnit - er 14 % højere.
(61)
Handelsstatistikker fra de thailandske toldmyndigheder bekræfter denne konklusion. Efter omregning af den logistiske vægt (dåse + majs + væske) til dåsens nettovægt (majs + væske) ved hjælp af den metode, der er angivet i anmodningen om undersøgelsen, er kiloprisen ved salg til Unionen - i gennemsnit - 5 % højere end priserne til tredjelande.
(62)
Mens en række parter har udtrykt tvivl om, hvorvidt en prisforskel på 5 % eller 14 % er tilstrækkelig til at kunne medføre en omdirigering af handelen til Unionen, viste undersøgelsen, at dette faktisk er en sandsynlighed på markedet for sukkermajs. I den foreliggende procedure opnåede en thailandsk virksomhed (Karn Corn) tidligere en toldsats, der er 8-10 % lavere end for de fleste andre thailandske eksportører. Denne fordel på 8-10 % var imidlertid tilstrækkelig til at syvdoble virksomhedens andel af eksporten fra Thailand til Unionen mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og den nuværende undersøgelsesperiode.
(63)
Trods den gældende antidumpingtold på 3,1 % har Karn Corn mere end fordoblet sine eksportmængder til Unionen siden indførelsen af antidumpingtolden. Det viser EU-markedets tiltrækningskraft sammenlignet med andre markeder, selv i tilfælde af en mindre prisforskel.
(64)
Risikoen for omlægning af handelen fra hjemmemarkedet til EU-markedet er forholdsvis begrænset på grund af salget af egne mærker på hjemmemarkedet, men der er en væsentlig risiko for omlægning af handelen fra salg til tredjelande til EU-markedet som følge af de højere priser på EU-markedet.
(65)
Flere interesserede parter hævdede, at priserne på EU-markedet er forholdsvis mindre attraktive, når man sammenligner med priser i andre lande, f.eks. Japan. Det betyder, at risikoen for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil være overdrevet.
(66)
Det skal bemærkes, at salg til tredjelande behandles som en gruppe, og konklusionen i betragtning 63 er baseret på priserne til tredjelande i gennemsnit. Det anerkendes fuldt ud, at der inden for denne gruppe af tredjelande, er lande, til hvilke eksportpriserne er højere, og at der er andre tredjelande, hvor eksportpriserne er lavere. Det er klart, at jo lavere eksportpris jo større risiko for omdirigering af handelen, hvis foranstaltningerne udløber.
(67)
Endvidere hævdede en interesseret part, at de kontraktlige forbindelser med importørerne i tredjelande ikke vil gøre det let at skifte mellem kunder i forskellige lande.
(68)
Der kan være kontraktlige forbindelser mellem eksporterende producenter i Thailand og importører i forskellige tredjelande, som opretholdes på kort sigt, men der er ikke noget, der tyder på, at de kontraktlige forpligtelser ikke kunne udfases og dermed muliggøre salg til markeder med højere priser, f.eks. EU-markedet.
(69)
Endelig hævdede interesserede parter, at eksporten til visse tredjelande, f.eks. Sydkorea, ikke kan sammenlignes, idet varesammensætningen (f.eks. dåsernes størrelse) og salgsbetingelserne (f.eks. shippingbetingelser) kan være forskellige.
(70)
Der mindes om, at resultatet af sammenligningerne i betragtning 58, 59 og 60 er indikatorer for forskelle i eksportpriserne til alle tredjelande. Virkningen af alle spørgsmål vedrørende thailandsk eksport til et lille antal markeder er i sagens natur derfor generelt begrænset. Da thailandske eksportdata registreres på FOB-basis, er indvirkningen af eventuelle forskelle i shippingbetingelserne eller -omkostningerne desuden begrænset til omkostningen ved indenlandsk fragt i Thailand og kan derfor kun være ubetydelig.
(71)
Da der ikke foreligger noget bevis for, at gennemsnitsprisen til alle tredjelande ikke kan sammenlignes med eksportprisen til Unionen, er konklusionen i betragtning 63 gyldig.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(72)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil det relativt højere prisniveau på EU-markedet sandsynligvis tiltrække væsentlige mængder af den pågældende vare, som allerede sælges til lavere priser i tredjelande.
(73)
De eksporterende producenter i Thailand har fortsat deres dumpingpraksis i NUP.
(74)
Den uudnyttede kapacitet i Thailand og det forhold, at priserne på EU-markedet er betydeligt højere end på tredjelandsmarkederne, fører til den konklusion, at der er risiko for en stigning i eksporten af den pågældende vare, hvis foranstaltningerne ophæves.
(75)
Der er således stor sandsynlighed for, at dumpingen fortsætter, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(76)
I NUP blev samme vare fremstillet af ca. 20 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(77)
Som forklaret i betragtning 13 blev der på grund af det store antal EU-producenter udtaget en stikprøve. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbrug
(78)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens egenproduktion beregnet til EU-markedet, oplysninger om importmængden til EU-markedet indhentet fra 14.6-databasen og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(79)
I løbet af den betragtede periode steg forbruget i Unionen med 9 %. Det faldt fra 2008 til 2009 med 5 %, men steg igen i 2010 og 2011 med hhv. 6 og 9 procentpoint (i forhold til de foregående år). Derefter lå det forholdsvist stabilt i NUP på ca. 350 000 ton.
2008
2009
2010
2011
NUP
Samlet forbrug i Unionen (ton)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Import fra det pågældende land
a) Mængde
(80)
Importmængden for den pågældende vare fra det pågældende land til Unionen faldt med 43 % fra ca. 38 000 ton i 2008 til ca. 22 000 ton i undersøgelsesperioden. Den faldt med 15 % i 2009, yderligere med 20 procentpoint i 2010 og endnu 11 procentpoint i 2011, inden den steg svagt med 3 procentpoint i NUP.
2008
2009
2010
2011
NUP
Importmængde fra Thailand
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeks (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Markedsandel for importen fra Thailand (i %)
12
11
8
6
6
Prisen på import fra Thailand (EUR/ton)
835
887
806
775
807
Indeks (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Kilde:
14.6-databasen
b) Markedsandel
(81)
De thailandske eksportørers tilsvarende markedsandel på EU-markedet i det pågældende land faldt gradvist med ca. 50 % eller 6 procentpoint i den betragtede periode, fra 12 % i 2008 til 6 % i NUP. Nærmere bestemt faldt den thailandske markedsandel fra 12 % i 2008 til 11 % i 2009, 8 % i 2010 og 6 % i 2011/NUP.
c) Priser
i) Prisudvikling
(82)
Mellem 2008 og NUP faldt den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land med 3 %, fra 835 EUR/ton i 2008 til 807 EUR/ton i NUP. Nærmere beskrevet steg priserne med 6 % i 2008, før de faldt med 10 procentpoint i 2010 og med yderligere 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg priserne igen med 4 procentpoint.
ii) Prisunderbud
(83)
Der blev foretaget en prissammenligning for lignende varetyper mellem de eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens salgspriser i Unionen. Med henblik herpå blev EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik uden rabatter og skatter sammenlignet med det pågældende lands eksporterende producenters cif-priser, Unionens grænse, behørigt justeret for konventionel told og omkostninger til losning og toldbehandling. Sammenligningen viste, at priserne på den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land i NUP i Unionen generelt var højere end EU-erhvervsgrenens priser. På grundlag af importstatistikkerne (14.6-databasen) blev der således ikke fastlagt en underbudsmargen for hele den thailandske import til Unionen (både for samarbejdsvillige eksportører og ikke samarbejdsvillige virksomheder, uanset varesammensætningen).
3. EU-erhvervsgrenens situation
(84)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(85)
Dette marked er bl.a. karakteriseret ved, at der findes to salgskanaler, dvs. salg under producentens eget mærke og salg under detailhandlerens mærke. Den første salgskanal vil normalt afføde højere salgsomkostninger end den anden salgskanal, især med hensyn til markedsføring og reklame, og derigennem også højere salgspriser.
(86)
Undersøgelsen viste, at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører foregår i den anden kanal, altså salg under detailhandlerens mærke. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i skadesanalysen, hvor det var relevant, at skelne mellem EU-erhvervsgrenens salg under eget mærke og salg under detailhandlerens mærke, da dumpingimport først og fremmest konkurrerer med EU-erhvervsgrenens samme varer solgt under detailhandlerens mærke. Denne skelnen fandt sted især med hensyn til fastsættelsen af salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. For fuldstændighedens skyld vises og kommenteres de samlede tal imidlertid også i nedenstående tabeller (herunder både salg under eget mærke og under detailhandlerens mærke). EU-erhvervsgrenens salg under detailhandlerens mærke udgjorde i NUP ca. 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde og ca. 60 % af dens salgsværdi.
(87)
Da sukkermajs kun forarbejdes i sommermånederne i Unionen, er en række skadesindikatorer næsten identiske for 2011 og NUP (1. april til 30. marts 2012). Dette gælder navnlig produktion og produktionskapacitet.
3.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(88)
Fra et niveau på ca. 372 000 ton i 2008 faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 8 % i den betragtede periode. Nærmere beskrevet faldt den med 25 % i 2009 og med 13 procentpoint i 2010, før den steg igen med 31 procentpoint i 2011/NUP.
2008
2009
2010
2011
NUP
Produktion (ton)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(89)
Produktionskapaciteten var på ca. 488 000 ton i 2008, 2009 og 2010 og faldt med 9 % i 2011/NUP. Faldet skyldtes, at en af EU-producenterne i stikprøven lukkede en af sine fabrikker.
2008
2009
2010
2011
NUP
Produktionskapacitet (ton)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Kapacitetsudnyttelse (i %)
76
57
47
77
77
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Kilde:
Undersøgelsen
(90)
Kapacitetsudnyttelsen var på 76 % i 2008. Den faldt til 57 % i 2009 og yderligere til 47 % i 2010, før den igen steg til 77 % i 2011/NUP. I den betragtede periode var kapacitetsudnyttelsen stabil, idet den faldende produktion var i tråd med den faldende produktionskapacitet.
c) Salgsmængde
(91)
EU-erhvervsgrenens salg af den produktion, der er beregnet til salg under detailhandlerens mærke på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, faldt først med 6 % i 2009, før det igen steg med 17 procentpoint i 2010 og yderligere med 24 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 4 procentpoint. Mellem 2008 og NUP steg salget i alt med ca. 31 %.
2008
2009
2010
2011
NUP
EU-salgsmængde (detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeks (2008 = 100)
100
94
111
135
131
EU-salgsmængde (eget og detailhandlers mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Kilde:
Undersøgelsen
(92)
EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde (både under eget og under detailhandlerens mærke) af egen produktion til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster, dog ikke så udtalt. Først faldt salget med 5 % i 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint i 2010 og yderligere med 14 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP faldt dette salg igen med 2 procentpoint. Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg salget således i alt med ca. 19 %.
d) Markedsandel
(93)
EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 83 % i 2008 og 2009. Den steg til 88 % i 2010 og 91 % i 2011, før den faldt svagt til 90 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg i alt med 7 procentpoint i den betragtede periode.
2008
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (eget og detailhandlers mærke) (i %)
83
83
88
91
90
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Kilde:
Undersøgelsen
e) Vækst
(94)
Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 9 %, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges på EU-markedet under detailhandlerens mærke, med 31 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde, som skulle sælges både under eget og under detailhandlerens mærke på EU-markedet, steg med 19 %. Mellem 2008 og NUP vandt EU-erhvervsgrenen ca. 7 procentpoint i markedsandele, hvorimod dumpingimporten tabte ca. 6 procentpoint i markedsandel. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at udnytte væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(95)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt først med 17 % mellem 2008 og 2009, faldt med 5 procentpoint i 2010 og steg med 11 procentpoint i 2011/NUP. Generelt set faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau med 11 % i den betragtede periode, dvs. fra ca. 2 300 til 2 000 personer.
2008
2009
2010
2011
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeks (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Kilde:
Undersøgelsen
g) Produktivitet
(96)
Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, der måles som output (i ton) pr. ansat pr. år, og hvis udgangspunkt var 163 ton pr. ansat, faldt først med 10 % i 2009 og yderligere med 10 procentpoint i 2010, hvorefter den steg med 23 procentpoint i 2011 og 1 procentpoint i NUP. EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i alt med 4 % i løbet af den betragtede periode. Denne udvikling afspejler den omstændighed, at faldet i arbejdsstyrken var mere markant end nedgangen i produktionen.
2008
2009
2010
2011
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
163
147
130
169
169
Indeks (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Kilde:
Undersøgelsen
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(97)
EU-erhvervsgrenens enhedspriser ved salg af varer under detailhandlers mærke til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 7 % i 2009 og faldt med 8 procentpoint i 2010 og yderligere 5 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 3 procentpoint. Disse priser faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 073 EUR/ton til 1 041 EUR/ton i NUP.
2008
2009
2010
2011
NUP
Enhedspris på EU-markedet (detailhandlers mærke) (EUR/ton)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeks (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Enhedspris på EU-markedet (eget og detailhandlers mærke) (EUR/ton)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeks (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Kilde:
Undersøgelsen
(98)
EU-erhvervsgrenens samlede salgspriser (på varer, der sælges både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet fulgte mere eller mindre et lignende mønster. Først steg salgspriserne med 5 % i 2009, hvorefter de faldt med 7 procentpoint i 2010 og yderligere med 3 procentpoint i 2011. Fra 2011 til NUP steg de igen med 2 procentpoint. Priserne faldt i alt med 3 % i den betragtede periode fra 1 248 EUR/ton til 1 215 EUR/ton i NUP.
i) Dumpingmargenens størrelse
(99)
Undersøgelsen har vist, at der fortsat finder dumping sted, og at de faktiske dumpingmargeners omfang (nemlig op til 44 %) ikke kan betragtes som ubetydelige.
j) Genrejsning efter tidligere dumping
(100)
De makroøkonomiske indikatorer, der er blevet gennemgået ovenfor, og de mikroøkonomiske indikatorer, der er gennemgået nedenfor, viser, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation, selv om antidumpingforanstaltningerne delvis har opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Resultaterne i segmentet for varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med importen fra Thailand, har ringe fortjeneste. EU-erhvervsgrenens salgspriser i dette markedssegment faldt med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med ca. 10 % i samme periode. Det er klart, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket førte til betydelige tab. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få dækket sine omkostninger, hvilket medførte væsentlige tab. Salget af sukkermajs under detailhandlers mærke har stor betydning for EU-erhvervsgrenens sukkermajsaktivitet (udgør 70 % af den samlede salgsmængde og 60 % af den samlede salgsværdi), og dette har vejet tungt i den samlede rentabilitet. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
3.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagre
(101)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt konstant i den betragtede periode. De faldt med 2 % i 2009, med 27 procentpoint i 2010, med 2 procentpoint i 2011 og med yderligere 24 procentpoint i undersøgelsesperioden. Det bør imidlertid bemærkes, at lagrene ikke er en relevant skadesindikator for den pågældende erhvervsgren. De store slutlagre skyldes den omstændighed, at høst og fremstilling af konserves normalt finder sted i slutningen af oktober hvert år. Lagrene består derfor af varer, der afventer forsendelse i perioden fra november til juli.
2008
2009
2010
2011
NUP
Slutlagre (ton)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeks (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Kilde:
Undersøgelsen
b) Lønninger
(102)
Mellem 2008 og NUP faldt arbejdskraftomkostningerne med 7 %. Nærmere beskrevet faldt de med 16 % i 2009, faldt med yderligere 1 procentpoint i 2010 og steg med 10 procentpoint i 2011/NUP. Det samlede fald i den betragtede periode hænger sammen med faldet i beskæftigelsen.
2008
2009
2010
2011
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeks (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Kilde:
Undersøgelsen
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(103)
I den betragtede periode faldt rentabiliteten i forbindelse med EU-erhvervsgrenens salg af varer under detailhandlerens mærke, udtrykt som en procentdel af nettosalget, fra en fortjeneste på 5,6 % i 2008 til et tab på 5,4 % i NUP.
2008
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (detailhandlers mærke) (% af nettosalget)
5,6 %
9,6 %
-3,3 %
-8,2 %
-5,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Rentabilitet ved EU-salget (eget og detailhandlers mærke) (% af nettosalget)
8,5 %
10,8 %
0,7 %
-0,5 %
1,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Investeringsafkast (eget og detailhandlers mærke) (fortjeneste i % af nettoregnskabsværdien af investeringerne)
24,3 %
40,4 %
2,9 %
-3,0 %
4,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Kilde:
Undersøgelsen
(104)
Fortjenesten af EU-erhvervsgrenens salg af varer til både eget og detailhandlers mærke faldt også fra 8,5 % i 2008 til 1,6 % i NUP. Faldet er således knapt så kraftigt som for salg under detailhandlerens mærke alene. Faldet i rentabiliteten forklares ved, at salgspriserne i den betragtede periode faldt med 3 %, mens produktionsomkostningerne (overvejende ubehandlet sukkermajs og dåser) steg med 5 % i samme periode. EU-erhvervsgrenen har tydeligvis ikke været i stand til at få væltet de øgede produktionsomkostninger over på kunderne.
(105)
Investeringsafkastet udtrykt som fortjenesten i procent (for salg både under eget mærke og under detailhandlerens mærke) af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten. Det faldt fra ca. 24,3 % i 2008 til 4,4 % i NUP, dvs. et fald på 82 % i den betragtede periode.
d) Likviditet og evne til at tilvejebringe kapital
(106)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var på ca. 27 000 EUR i 2008. Den steg til ca. 23 mio. EUR i 2009 og til ca. 58 mio. EUR i 2010, før den faldt igen til ca. 8 mio. EUR i 2011. Fra 2011 til NUP steg den igen med 11 mio. EUR. Ingen af de samarbejdende EU-producenter anførte, at de havde haft vanskeligt ved at tilvejebringe kapital.
2008
2009
2010
2011
NUP
Likviditet (eget og detailhandlers mærke) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeks (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Kilde:
Undersøgelsen
e) Investeringer
(107)
EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare steg med 45 % fra 2008 til 2009, faldt med 34 procentpoint fra 2009 til 2010, steg med 57 procentpoint i 2011 og faldt endelig med 4 procentpoint fra 2011 til NUP. Alt i alt steg investeringerne i den betragtede periode med 64 % og var beregnet på vedligeholdelse og fornyelse af det eksisterende udstyr og ikke til kapacitetsforøgelse.
2008
2009
2010
2011
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeks (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Kilde:
Undersøgelsen
4. Konklusion om skade
(108)
En række indikatorer udviklede sig negativt mellem 2008 og NUP. Investeringsafkastet faldt, produktionsmængden faldt med 8 %, produktionskapaciteten faldt med 9 %, og beskæftigelsen faldt med 11 %. Hvad angår den lavere produktion, bemærkes, at høstudbyttet i 2008 var bedre end forventet og førte til en højere produktion for EU-erhvervsgrenen samme år. I samme periode blev importen fra Thailand (som hovedsagelig faktureres i dollars) mere attraktiv på grund af en svagere dollar. Stigningen i forsyningen af både EU- og thailandske sukkermajs faldt sammen med den økonomiske og finansielle krise i Unionen, hvilket påvirkede forbruget. Som følge heraf kunne den øgede EU-produktion ikke til fulde afsættes på EU-markedet. Dette førte til en nedsat produktion og lagernedbringelser i de følgende år, men dette kan ikke til fulde forklare den forvoldte skade.
(109)
EU-fortjenestens rentabilitet på sukkermajs (både under eget og detailhandlers mærke) faldt markant i den betragtede periode. Segmentet for detailhandlers mærke, hvor EU-erhvervsgrenen var udsat for konkurrence fra den thailandske import, er tydeligvis tabsgivende (rentabiliteten faldt fra en fortjeneste på over 5 % i 2008 til et tab på over 5 % i NUP). EU-producenterne sænkede deres salgspriser på EU-markedet med 3 % og var i stand til at genvinde markedsandel på bekostning af fortjenesten. Erhvervsgrenen har brug for salg under detailhandlers mærke, da der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel efter eget mærke, og da detailhandlersalget udgør ca. 60 % af den samlede salgsværdi, faldt den samlede fortjeneste fra 8,5 % til 1,6 % i den betragtede periode.
(110)
Visse indikatorer antyder, at erhvervsgrenen ved hjælp af foranstaltningerne genvandt sin position. Importmængden fra Thailand og den tilsvarende markedsandel blev næsten halveret, fra 12 % i 2008 til kun 6 % i NUP. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 83 % i 2008 til 90 % i NUP. Desuden underbød de gennemsnitlige priser på importen fra Thailand i NUP ikke EU-erhvervsgrenens priser, men samtidig hindrede de EU-erhvervsgrenen i at vælte omkostningsstigningerne over på kunderne. Andre indikatorer viste en positiv udvikling. Kapacitetsudnyttelsen steg med 2 % i den betragtede periode og var forholdsvis høj med 77 % i NUP. EU-erhvervsgrenens salgsmængde af varer under detailhandlers mærke, som er i direkte konkurrence med den thailandske import, steg med 31 %, og det samlede salg for begge segmenter steg med 19 %. Investeringerne steg med 64 %. Disse faktorer viser, at erhvervsgrenen var i stand til at genrejse sig. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at nå en tilfredsstillende fortjeneste til at bevare en væsentlig markedsandel på et marked, hvor kun EU-erhvervsgrenen og den thailandske import konkurrerer (importen fra andre tredjelande er spredt og uden betydning).
(111)
Konkurrencesituationen på EU-markedet er ganske rigtigt delikat. På den ene side er EU-erhvervsgrenen i segmentet for varer under eget mærke ikke udsat for udefra kommende konkurrence. Mærkeejerne har en stærk forhandlingsposition over for detailhandlerne. Det er nemlig dem, der sætter priserne. Markedet er derudover konsolideret med de fire producenter, der indgår i stikprøven, som har en markedsandel på 54 %. På den anden side har detailhandlerne en stærk position i segmentet for private mærker. På grund af konkurrencen både i og uden for Unionen er priserne konstant under pres. Det er derfor vanskeligt for EU-producenterne at vælte stigninger i produktionsomkostningerne (overvejende sukkermajs og dåser) over på kunderne (EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger er steget med 5 % i den betragtede periode) som følge af prispresset fra den thailandske import.
(112)
EU-erhvervsgrenen har tydeligvis været i stand til at øge sin markedsandel ved at prioritere mængderne og ikke priserne. Man kan dog ikke se bort fra, at hovedparten af sukkermajsaktiviteten (detailhandlers mærke) ikke har været rentabel. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar og udsat situation.
(113)
Flere parter har bemærket, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig, eftersom en række indikatorer er blevet forbedret, og navnlig i betragtning af EU-erhvervsgrenens store markedsandel og det negative underbud.
(114)
Det er rigtigt, at skadesbilledet for EU-erhvervsgrenen er blandet. Antidumpingforanstaltningerne har delvis opfyldt deres mål ved at fjerne noget af den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimporten fra Thailand. Når man tager hensyn til den lave og faldende rentabilitet, er EU-erhvervsgrenens situation dog generelt stadig skrøbelig.
(115)
Det negative prisunderbud og den kraftige markedsandel for EU-erhvervsgrenen tyder ikke automatisk på, at der ikke er tale om skade. Situationen for den fortsatte dumpingimport fra Thailand (med dumpingmargener på op til 44 %) har ført til et pristryk på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen har i et forsøg på at genvinde tabte markedsandele holdt priserne nede, hvilket har resulteret i en forringelse af rentabiliteten.
(116)
En interesseret part hævdede, at skadesvurderingen burde baseres på EU-erhvervsgrenens samlede resultater og ikke kun på resultaterne i et markedssegment.
(117)
I overensstemmelse med den oprindelige undersøgelse er skadesvurderingen baseret på EU-erhvervsgrenens samlede resultater (eget mærke og detailhandlerens mærke) samt for så vidt angår detailhandlerens mærke på en række skadesindikatorer (rentabilitet, salg og salgspriser). Der er ingen ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en afvigelse fra denne metode, der gælder for vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation. Som omhandlet i betragtning 84 og 85 er markedet for sukkermajs stadig kendetegnet af, at de findes to salgskanaler, og at al import fra de samarbejdsvillige thailandske eksportører vedrørte salgskanalen for detailhandlerens mærke. Dertil kommer, at det i betragtning af den lave og faldende rentabilitet ikke vil ændre på konklusionen, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en skrøbelig situation, selv om kun EU-erhvervsgenens samlede resultater ville blive medregnet. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(118)
To interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens manglende evne meget vel kunne være en følge af konkurrencen inden for Unionen.
(119)
Men situationen på EU-markedet med hensyn til konkurrence er ikke grundlæggende forskellig fra situationen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (to salgskanaler og ca. 20 EU-producenter). Ikke desto mindre opnåede EU-erhvervsgrenen en fortjeneste i 2002 på over 20 % (eget mærke og detailhandlerens mærke) og 17 % på detailhandlerens mærke, før eksporten fra Thailand begyndte at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. Det viser, at konkurrencen i Unionen ikke forhindrer EU-erhvervsgrenen i at opnå gode fortjenstmargener. Det er derimod den fortsatte tilstedeværelse af dumpingimporten og det deraf følgende pristryk, som forhindrer EU-erhvervsgrenen i at øge sine priser.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(120)
Ud fra ovenstående tendenser har antidumpingforanstaltningerne til dels opnået deres tilsigtede resultat ved at afhjælpe EU-producenternes skade. Samtidig befinder erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar og udsat situation, hvilket fremgår af den negative udvikling i en række skadesindikatorer.
(121)
Som nævnt ovenfor har de thailandske eksportører uudnyttet kapacitet og kan derfor på kort tid øge deres eksport. Derudover bekræfter de thailandske handelsstatistikker, at Thailand har eksporteret ca. 140 000 ton til tredjelande i 2011, hvilket er ca. 7 gange så meget som den thailandske eksport til Unionen. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til visse tredjelandsmarkeder er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der på nuværende tidspunkt eksporteres til disse lande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber. En så markant udvikling blev allerede observeret i den oprindelige undersøgelse, da markedsandelen for importen fra Thailand til EU næsten fordobledes på kun tre år, dvs. fra 6,8 % i 2002 til 12,7 % i 2005.
(122)
Ud fra ovenstående kan det således konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.
(123)
Flere interesserede parter har udtrykt tvivl om konklusionen, for så vidt angår sandsynligheden for fornyet skade. Det hævdedes især, at en 5 % prisforskel mellem Unionens og tredjelandenes markeder er for lille til at omdirigere eksporten af sukkermajs til EU-markedet. Denne påstand er allerede behandlet i betragtning 61. Det hævdes desuden, at majs ikke er en vare, der let kan udskiftes mellem markederne. Denne påstand er dog ikke underbygget og svarer ikke til resultaterne af denne undersøgelse.
(124)
Selv om sandsynligheden for fornyet skade er en prospektiv vurdering, er den baseret på de kendsgerninger, der er nævnt i betragtning 121. Derfor afvises påstanden.
G. UNIONENS INTERESSER
(125)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
1. EU-Erhvervsgrenens interesser
(126)
Som nævnt ovenfor befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og udsat situation. Den vil anvende den lettelse, der opstår ved en videreføring af foranstaltningerne, til at hæve sine salgspriser (især for detailhandlers mærke) til at dække de øgede produktionsomkostninger. Dette ville give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre den finansielle situation.
2. Forbrugeres og detailhandleres interesser
(127)
Kommissionen søgte at samarbejde med mere end 40 importører/detailhandlere og to forbruger-/brancheorganisationer. Kun én detailhandler samarbejdede. Virksomhedens import udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Thailand i NUP. Sukkermajsaktivitetens omsætning var ubetydelig i forhold til den samlede omsætning. Desuden var der en meget høj fortjeneste på videresalget af sukkermajs i NUP. Disse faktorer viser, at detailhandlerne ikke vil blive udsat for uforholdsmæssigt store virkninger, hvis foranstaltningerne forlænges.
(128)
Samtidig indsendte en række brancheorganisationer bemærkninger og deltog i en høring. De påstod, at antidumpingforanstaltningerne burde ophæves på grund af den lave og faldende markedsandel for den thailandske import, som falder sammen med EU-erhvervsgrenens høje og stigende markedsandel.
(129)
Hvad angår forbrugerne, er den gennemsnitlige udgift pr. husholdning meget begrænset, nemlig op til 5 EUR om året. I betragtning af de nuværende foranstaltningernes beskedne niveau vil virkningerne af en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive ubetydelig for forbrugerne.
(130)
I lyset af ovennævnte og i betragtning af det generelt lave samarbejdsniveau konkluderes det, at detailhandlernes og forbrugernes situation i Unionen næppe vil blive påvirket væsentligt af de foreslåede foranstaltninger.
3. Risiko for forsyningsproblemer/konkurrence på EU-markedet
(131)
Man bør først og fremmest erindre, at antidumpingforanstaltninger ikke har til formål at hindre adgangen til Unionen for de importvarer, der er belagt med told, men at afhjælpe virkningerne af den markedsforvridning, der er opstået som følge af dumpingimportens tilstedeværelse.
(132)
EU-forbruget steg med 9 % i NUP og var på ca. 350 000 ton. EU-erhvervsgrenens kapacitet lå konstant over EU-forbruget i den betragtede periode og var på ca. 440 000 ton i NUP. Der er tilstrækkelig konkurrence mellem EU-producenterne. Med en kapacitetsudnyttelse på 77 % i NUP har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende uudnyttet kapacitet til at øge sin produktion yderligere i tilfælde af øget efterspørgsel. Importen fra andre tredjelande, navnlig USA og Kina, kan også dække en del af efterspørgslen. Det skal, jf. ovenfor, bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne ikke har til formål at stoppe importen fra Thailand til Unionen. I betragtning af foranstaltningernes lave niveau kan det forventes, at den thailandske import fortsat vil have en vis markedsandel på EU-markedet.
(133)
Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne med sandsynlighed vil føre til forsyningsproblemer på EU-markedet eller til en begrænsning af konkurrencen på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(134)
Ud fra ovenstående vil de negative virkninger i forbindelse med en opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis blive begrænsede og i hvert fald ikke uforholdsmæssige i forhold til fordelene ved en videreførelse af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(135)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(136)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af visse former for sukkermajs, tilberedt eller konserveret, i form af kerner, med oprindelse i Thailand, bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(137)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(138)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der pålægges en endelig antidumpingtold på importen af sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, henhørende under KN-kode ex 2001 90 30 (Taric-kode 2001903010), og sukkermajs (Zea mays var. saccharata), i form af kerner, tilberedt eller konserveret på anden måde end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhørende under pos. 2006, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2005 80 00 (Taric-kode 2005800010), med oprindelse i Thailand.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Antidum-pingtold (%)
Taric-tillægskode
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thailand
11,1
A792
Samarbejdende producenter som angivet i bilaget
12,9
A793
Alle andre virksomheder
14,3
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 12,9 %, hvis en ny eksporterende producent i Thailand over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
a)
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (1. april 2011 til 30. marts 2012)
b)
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Thailand, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger samt
c)
at pågældende faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. september 2013.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.
(2)
Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.
(3)
V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené řízením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.
(12)
Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.
(14)
Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.
(15)
O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.
(16)
Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;
b)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
(19)
Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.
(20)
Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.
(21)
Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.
2. Obdobný výrobek
(22)
U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(24)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.
(25)
Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).
(26)
Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.
(27)
Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Stanovení běžné hodnoty
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(29)
Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.
(30)
Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.
(31)
Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.
(32)
Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.
(33)
Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.
(34)
U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.
(35)
U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.
(37)
Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě - v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich -, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.
(38)
U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(40)
Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.
2.2 Stanovení vývozní ceny
(41)
Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.
2.3 Srovnání a úpravy
(42)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.
(43)
V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.
(44)
Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy - vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše - byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.
(45)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.
(46)
Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(47)
Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.
2.4 Dumping během období přezkumného šetření
(48)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(49)
Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.
(50)
Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.
(51)
Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.
(52)
Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.
(53)
Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.
(54)
Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.
(55)
Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000- 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.
(56)
Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.
(57)
Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.
-
z internetových prezentací vyvážejících výrobců,
-
v souvislosti s výběrem vzorků a
-
z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.
(58)
A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.
3.2 Atraktivita trhu Unie
(59)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.
(60)
Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.
(61)
Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.
(62)
Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8-10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.
(63)
I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.
(64)
Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.
(65)
Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.
(66)
Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.
(67)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.
(68)
Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.
(69)
A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).
(70)
Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.
(71)
Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.
4. Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(72)
Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.
(73)
Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.
(74)
Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.
(75)
Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(76)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(77)
Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.
(79)
Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Index (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem
(80)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Thajska
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Index (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tržní podíl dovozu z Thajska (%)
12
11
8
6
6
Cena dovozu z Thajska (EUR/t)
835
887
806
775
807
Index (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Zdroj:
databáze 14.6.
b) Podíl na trhu
(81)
Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.
c) Ceny
i) Vývoj cen
(82)
Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.
ii) Cenové podbízení
(83)
U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).
3. Situace výrobního odvětví Unie
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.
(85)
Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má - na rozdíl od druhého kanálu - zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat - kde to bylo relevantní - mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.
(87)
Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.
3.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(88)
Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výroba (v tunách)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Index (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Kapacita a využití kapacity
(89)
Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Index (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Využití kapacity (%)
76
57
47
77
77
Index (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Zdroj:
šetření.
(90)
V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.
c) Objem prodeje
(91)
Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Index (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Index (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Zdroj:
šetření.
(92)
Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.
d) Podíl na trhu
(93)
Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)
83
83
88
91
90
Index (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Zdroj:
šetření.
e) Růst
(94)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.
f) Zaměstnanost
(95)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Zaměstnanost (v osobách)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Index (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Zdroj:
šetření.
g) Produktivita
(96)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
163
147
130
169
169
Index (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Zdroj:
šetření.
h) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(97)
Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Index (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Index (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Zdroj:
šetření.
(98)
Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.
i) Velikost dumpingového rozpětí
(99)
Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
3.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(101)
Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Index (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Zdroj:
šetření.
b) Mzdy
(102)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Roční náklady práce (v EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Index (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Zdroj:
šetření.
c) Ziskovost a návratnost investic
(103)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Index (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Index (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Index (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Zdroj:
šetření.
(104)
Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.
(105)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(106)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Index (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Zdroj:
šetření.
e) Investice
(107)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.
2008
2009
2010
2011
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Index (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Zdroj:
šetření.
4. Závěr ohledně újmy
(108)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.
(109)
Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.
(110)
Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).
(111)
Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu - segmentu výrobků pod vlastní značkou - nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.
(112)
Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.
(113)
Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.
(114)
Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.
(115)
Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.
(116)
Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.
(117)
V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i - u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) - z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.
(118)
Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.
(119)
Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
(120)
Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.
(121)
Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.
(122)
Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.
(123)
Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.
(124)
V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.
G. ZÁJEM UNIE
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.
2. Zájem maloobchodníků a odběratelů
(127)
O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.
(128)
Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.
(129)
Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.
(130)
S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.
3. Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii
(131)
Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.
(132)
Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.
(133)
Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(134)
Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(135)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(136)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.
(137)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(138)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko
11,1
A792
Spolupracující výrobci uvedení v příloze
12,9
A793
Všechny ostatní společnosti
14,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a
c)
vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.