KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 16. december 2013
om fastlæggelse af rammerne for civil dialog inden for områder omfattet af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af afgørelse 2004/391/EF
(2013/767/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
og ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 38 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastslår, at Unionen fastlægger og gennemfører en fælles landbrugspolitik.
(2)
I henhold til artikel 11, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union fører institutionerne en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet. En ramme for dialog vedrørende den fælles landbrugspolitik har eksisteret siden 1962. Kommissionens afgørelse 2004/391/EF (1) fastlægger rammen for den nuværende dialog.
(3)
For at øge gennemsigtigheden og skabe større ligevægt mellem de repræsenterede interessegrupper er det nødvendigt at gennemgå dialogen i de rådgivende grupper, der behandler landbrugsspørgsmål, og fastsætte en ramme for civil dialog inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, bl.a. de internationale aspekter heraf, og definere gruppens opgaver og struktur.
(4)
Grupperne for civil dialog skal bistå Kommissionen og hjælpe med at føre regelmæssige dialoger om alle emner vedrørende den fælles landbrugspolitik, bl.a. udvikling af landdistrikter, og denne politiks gennemførelse samt især de foranstaltninger, som Kommissionen bør træffe i den forbindelse, herunder vedrørende landbrugets internationale aspekter. Derudover skal grupperne tilvejebringe udveksling af erfaringer og god praksis, rådgive om politik, afgive udtalelser om specifikke emner på anmodning fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter eller på eget initiativ og overvåge den politiske udvikling.
(5)
Grupperne for civil dialog bør som minimum bestå af ikke-statslige organisationer på europæisk plan, heriblandt repræsentative sammenslutninger, socioøkonomiske interessegrupper, civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, der er registreret i det fælles europæiske åbenhedsregister.
(6)
For at fremme udviklingen af de opgaver, som grupperne får udstukket, er det nødvendigt at fastsætte regler for gruppernes drift og funktion.
(7)
Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (2).
(8)
Afgørelse 2004/391/EF bør ophæves -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand
Denne afgørelse udgør rammen for de grupper for civil dialog, som behandler spørgsmål vedrørende den fælles landbrugspolitik (i det følgende benævnt »grupper«), og som Generaldirektøren for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (»generaldirektøren«) har oprettet inden for rammerne for Kommissionens ekspertgrupper (3).
Artikel 2
Opgaver
Grupperne har til opgave at:
a)
føre regelmæssige dialoger om alle emner vedrørende den fælles landbrugspolitik, herunder udvikling af landdistrikter, og denne politiks gennemførelse samt navnlig de foranstaltninger, som Kommissionen bør træffe i den forbindelse, bl.a. vedrørende landbrugets internationale aspekter
b)
tilvejebringe udveksling af erfaringer og god praksis inden for de områder, der er nævnt i litra a)
c)
bistå Kommissionen og yde politisk rådgivning inden for de områder, der er nævnt i litra a)
d)
afgive udtalelser om specifikke emner, enten på anmodning fra generaldirektoratet og inden for den i anmodningen fastsatte tidsfrist eller på eget initiativ
e)
overvåge den politiske udvikling inden for de områder, der er nævnt i litra a).
Artikel 3
Høring
1. Generaldirektoratet kan høre grupperne om ethvert af de områder, der er nævnt i artikel 2, litra a).
2. Formanden for en gruppe kan i tæt samarbejde med næstformændene råde Kommissionen til at høre gruppen om et specifikt spørgsmål.
Artikel 4
Udnævnelse af medlemmer
1. Efter en indkaldelse af ansøgninger træffer generaldirektøren afgørelse om gruppernes sammensætning.
2. Grupperne består som minimum af ikke-statslige organisationer på europæisk plan, heriblandt repræsentative sammenslutninger, socioøkonomiske interessegrupper, civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, der er registreret i det europæiske åbenhedsregister. Det er muligt for enhver organisation, som repræsenterer relevante interesser, at blive medlem af grupperne.
3. Generaldirektøren træffer under hensyntagen til civilsamfundets interesse i den fælles landbrugspolitik afgørelse om antallet af grupper og deres størrelse. Listen over grupper offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder (i det følgende benævnt »registeret«) og på et særligt websted. Generaldirektøren sikrer en afbalanceret repræsentation af alle interessegrupper nævnt i stk. 2. Han/hun sikrer navnlig, at der er balance mellem de økonomiske og ikke-økonomiske interesser.
4. Generaldirektøren udnævner medlemmerne blandt de organisationer, der har reageret på en indkaldelse af ansøgninger. Generaldirektøren udnævner ligeledes en medlemsorganisation, når der er eller bliver ledige pladser.
5. Medlemsorganisationer udnævnes for en periode på syv år. En organisation, som er medlem af en gruppe, kan erstattes før udløbet af det syvårige mandat, hvis:
a)
den ikke længere bidrager effektivt til gruppens drøftelser
b)
den træder ud af gruppen
c)
den ikke regelmæssigt udnævner eksperter, som kan deltage i gruppens møder
d)
den ikke længere opfylder betingelserne i stk. 2 og
e)
den ikke opfylder kravet om beskyttelse af oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt, jf. traktatens artikel 339.
6. Medlemsorganisationerne udnævner alt efter punkterne på dagsordenen eksperter, der skal deltage i gruppens møder, og underretter generaldirektoratet om de udnævnte eksperters identitet senest tre arbejdsdage før mødet.
7. Generaldirektoratet inviterer de af medlemsorganisationerne udnævnte eksperter til at deltage i gruppernes møder. Hvis medlemsorganisationerne ikke har underrettet generaldirektoratet om eksperternes identitet inden for den i stk. 6 fastsatte tidsfrist, kan generaldirektoratet afslå at invitere disse eksperter til det pågældende møde.
8. Navnene på medlemsorganisationerne offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder og på et særligt websted.
9. Indsamling, behandling og offentliggørelse af personoplysninger finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.
Artikel 5
Drift
1. På sit første møde vælger hver gruppe en formand og to næstformænd blandt medlemmerne. Det sker med et flertal på to tredjedele af de tilstedeværende eksperter ved en første afstemning og med simpelt flertal blandt de tilstedeværende eksperter i tilfælde af følgende afstemninger. Næstformændene vælges blandt repræsentanter fra andre organisationer end den, som formanden tilhører. De to næstformænd skal tilhøre to forskellige organisationer. Valgene afholdes under ledelse af en repræsentant fra Kommissionen og ved hemmelig afstemning, medmindre alle tilstedeværende eksperter udtrykkeligt træffer en anden beslutning.
2. Formanden og de to næstformænds mandat er ét år med mulighed for forlængelse. Formanden kan højst udøve sit hverv i to på hinanden følgende perioder. Når der vælges nye formænd, sørger gruppen for, at disse ikke tilhører samme organiation som deres forgængere.
3. Senest 25 arbejdsdage før hvert møde beslutter formanden efter aftale med generaldirektoratet, i nært samråd med næstformændene og efter høring af de i gruppen repræsenterede organisationer, hvilke emner der skal sættes på dagsordenen for gruppens møder. Normalt sender generaldirektoratet dagsordenen til organisationerne 20 arbejdsdage før mødet, og gerne elektronisk.
4. Med undtagelse af de i stk. 1 fastsatte valg finder der ingen afstemninger sted ved afslutning af gruppens drøftelser. Hvis en gruppe når til enighed om den udtalelse, som generaldirektoratet har anmodet om, eller om en initiativbeslutning, drager gruppen fælles konklusioner, som vedlægges det kortfattede mødereferat. Hvis gruppen anbefaler det, meddeler Kommissionen de øvrige EU-institutioner gruppens konklusioner.
5. Formanden er ansvarlig for at udarbejde en rapport indeholdende et præcist kortfattet referat fra hvert møde og fremsende et udkast af denne rapport til generaldirektoratet inden for 20 arbejdsdage efter mødet. Generaldirektoratet kan foretage ændringer i formandens udkast til rapport, før den bliver omdelt til og godkendt af gruppen.
6. Efter aftale med generaldirektoratet kan gruppen nedsætte arbejdsgrupper til at undersøge specifikke spørgsmål på grundlag af det mandat, som gruppen har givet. Møderne i disse arbejdsgrupper ledes af repræsentanter for Kommissionen. Arbejdsgrupperne opløses, når deres mandat er opfyldt.
7. Generaldirektoratet kan invitere eksterne eksperter, der har specifikke kompetencer inden for et af dagsordenens emner, til at deltage på ad hoc-basis i gruppens eller arbejdsgruppens arbejde. Derudover kan Kommissionens repræsentant give observatørstatus til enkeltpersoner eller organisationer som fastsat i artikel 4, stk. 2, i det omfang dette ikke truer ligevægten i grupperne eller arbejdsgrupperne. De har ret til at få ordet, når formanden - med samtykke fra den højest rangerende repræsentant for Kommissionen - inviterer dem hertil. Enkeltpersoner eller organisationer med observatørstatus deltager ikke i de i stk. 1 omtalte valg.
8. Gruppernes medlemmer og deres repræsentanter, indbudte eksperter og enkeltpersoner eller organisationer med observatørstatus som fastsat i stk. 7 skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger, som følger af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil, samt Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af Unionens klassificerede oplysninger i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (4). Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, kan Kommissionen træffe de fornødne foranstaltninger.
9. Gruppernes og arbejdsgruppernes møder afholdes normalt i Kommissionens lokaler. Kommissionen varetager sekretariatet. Generaldirektoratet indkalder til møderne i grupperne og arbejdsgrupperne. Andre tjenestemænd i Kommissionen med interesse i det pågældende spørgsmål kan deltage i møder i gruppen og dennes arbejdsgrupper.
10. Kommissionen offentliggør alle relevante dokumenter såsom dagsordener, referater, konklusioner, delkonklusioner eller arbejdsdokumenter vedrørende gruppens aktiviteter via et link fra Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder til et særligt websted. Systematisk offentliggørelse kan undlades i tilfælde, hvor et dokuments udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af en offentlig eller privat interesse, jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5).
Artikel 6
Mødeudgifter
1. Der ydes ikke vederlag for det arbejde, der udføres af deltagerne i forbindelse med gruppernes og arbejdsgruppernes aktiviteter.
2. Eksperternes rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med gruppernes og arbejdsgruppernes aktiviteter refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser.
3. De i stk. 2 nævnte udgifter godtgøres inden for rammerne af de midler, der afsættes som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.
Artikel 7
Ophævelse
Afgørelse 2004/391/EF ophæves med virkning fra den 1. juli 2014.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2014.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2013
o zřízení rámce pro občanský dialog v záležitostech, na něž se vztahuje společná zemědělská politika, a o zrušení rozhodnutí 2004/391/ES
(2013/767/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 38 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie vymezuje a provádí společnou zemědělskou politiku.
(2)
V souladu s čl. 11 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii udržují orgány otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a s občanskou společností. Rámec pro dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky existuje od roku 1962. Rámec stávajícího dialogu stanoví rozhodnutí Komise 2004/391/ES (1).
(3)
Aby se zvýšila transparentnost a zajistila lepší vyváženost zastoupených zájmů, je nutné přezkoumat dialog v rámci poradních skupin, které se zabývají otázkami zemědělství, zajistit rámec občanského dialogu v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, včetně jejich mezinárodních aspektů, a vymezit jejich úkoly a strukturu.
(4)
Skupiny pro občanský dialog by měly být Komisi nápomocny a podporovat ji při vedení pravidelného dialogu o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství, zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů, poskytovat rady ohledně politiky, vydávat na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova nebo z vlastního podnětu stanoviska týkající se konkrétních záležitostí a sledovat vývoj politiky.
(5)
Skupiny pro občanský dialog by se měly skládat z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány ve společném evropském Rejstříku transparentnosti.
(6)
Aby se usnadnilo provádění úkolů přidělených skupinám, je nutné stanovit pravidla týkající se provozu a fungování skupin.
(7)
Osobní údaje by měly být zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2).
(8)
Rozhodnutí 2004/391/ES by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí představuje rámec pro skupiny pro občanský dialog zabývající se záležitostmi v oblasti společné zemědělské politiky (dále jen „skupiny“) zřízené generálním ředitelem pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitel“) na základě rámce pro expertní skupiny Komise (3).
Článek 2
Úkoly
Úkolem skupin je:
a)
vést pravidelný dialog o všech záležitostech týkajících se společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a jejího provádění, a zejména opatření, která musí Komise v této souvislosti přijmout, včetně mezinárodních aspektů zemědělství;
b)
zajišťovat výměnu zkušeností a osvědčených postupů v oblastech uvedených v písmenu a);
c)
pomáhat Komisi a poskytovat rady ohledně politiky v oblastech uvedených v písmenu a);
d)
vydávat stanoviska týkající se konkrétních záležitostí, buď na žádost generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova (dále jen „generální ředitelství“) a ve lhůtě stanovené v žádosti, nebo z vlastního podnětu;
e)
sledovat vývoj politiky v oblastech uvedených v písmenu a).
Článek 3
Konzultace
1. Generální ředitelství může skupiny konzultovat v jakékoli záležitosti uvedené v čl. 2 písm. a).
2. Předseda skupiny, v úzké spolupráci s místopředsedy, může Komisi doporučit, aby v konkrétní otázce skupinu konzultovala.
Článek 4
Jmenování členů
1. Generální ředitel rozhoduje o složení skupin na základě výzvy k podávání přihlášek.
2. Skupiny se skládají z nevládních organizací alespoň na evropské úrovni, včetně reprezentativních sdružení, sociálně-ekonomických zájmových skupin, organizací občanské společnosti a odborů, které jsou registrovány v Rejstříku transparentnosti. Členství ve skupinách je otevřeno těm organizacím, které zastupují jakýkoli relevantní zájem.
3. Generální ředitel rozhoduje o počtu skupin a jejich velikosti, přičemž bere v úvahu zájmy občanské společnosti v rámci společné zemědělské politiky. Seznam skupin se zveřejňuje v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů („rejstřík“) a na příslušných internetových stránkách. Generální ředitel zajistí vyvážené zastoupení všech vyjádřených zájmů uvedených v odstavci 2. Zejména zajistí rovnováhu mezi hospodářskými a nehospodářskými zájmy.
4. Členské organizace jmenuje generální ředitel z řad organizací, které odpověděly na výzvu k podávání přihlášek. Generální ředitel může jmenovat členské organizace rovněž tehdy, když zůstanou prázdná místa nebo se uvolní.
5. Členské organizace jsou jmenovány na dobu sedmi let. Členská organizace může být v rámci skupiny nahrazena před uplynutím sedmiletého mandátu, pokud:
a)
není již schopna se účinně podílet na jednání skupiny;
b)
odejde ze skupiny;
c)
nejmenuje pravidelně experty na zasedání skupiny;
d)
nevyhovuje již podmínkám podle odstavce 2, nebo
e)
nesplňuje požadavky týkající se nevyzrazování informací, které jsou profesním tajemstvím, jak je stanoveno v článku 339 Smlouvy.
6. Členské organizace jmenují experty, kteří se účastní zasedání skupin podle bodů pořadu jednání, a sdělují generálnímu ředitelství totožnost jmenovaných expertů alespoň tři pracovní dny před zasedáním.
7. Generální ředitelství vyzývá experty jmenované členskými organizacemi k účasti na zasedáních skupin. Pokud členská organizace nesdělila generálnímu ředitelství totožnost expertů ve lhůtě stanovené v odstavci 6, může generální ředitelství odmítnout tyto experty přizvat na příslušné zasedání.
8. Názvy členských organizací se zveřejňují v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů a na příslušných internetových stránkách.
9. Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.
Článek 5
Provoz
1. Každá skupina na svém prvním zasedání zvolí ze svých členů předsedu a dva místopředsedy dvoutřetinovou většinou přítomných expertů v případě prvního kola hlasování a prostou většinou přítomných expertů v případě dalších hlasování. Místopředsedové se volí ze zástupců jiných organizací než je ta, k níž náleží předseda. Oba místopředsedové musí pocházet ze dvou různých organizací. Volba probíhá tajně pod vedením zástupce Komise, pokud všichni přítomní experti výslovně nerozhodnou jinak.
2. Funkční období předsedy a dvou místopředsedů je jednoleté a je obnovitelné. Předseda nevykonává funkci déle než dvě po sobě jdoucí období. Při volbě nového předsedy a místopředsedů skupina zajistí, aby nepocházeli ze stejné organizace jako jejich předchůdci.
3. Předseda po dohodě s generálním ředitelstvím, po důkladné konzultaci s místopředsedy a po konzultaci s organizacemi zastoupenými ve skupině stanoví nejméně 25 pracovních dnů před každým zasedáním skupiny body, které budou zařazeny na pořad jednání. Generální ředitelství rozešle pořad jednání organizacím zpravidla 20 pracovních dní před zasedáním, nejlépe elektronickou poštou.
4. S výjimkou volby stanovené v odstavci 1 se na konci jednání neuskuteční ve skupině žádné hlasování. Pokud skupina dosáhne konsenzu ohledně stanoviska, které požaduje generální ředitelství, nebo ohledně usnesení z vlastního podnětu, formuluje společné závěry, které připojí k souhrnné zprávě. V případě, že to skupina doporučí, sdělí Komise výsledky jednání skupiny dalším evropským orgánům.
5. Předseda je odpovědný za vypracování zprávy, která obsahuje přesný souhrnný záznam každého zasedání, a za předání návrhu této zprávy generálnímu ředitelství do 20 pracovních dnů po zasedání. Generální ředitelství může návrh zprávy předsedy před jejím rozesláním a následným schválením skupinou upravit.
6. Skupina může se souhlasem generálního ředitelství zřizovat pracovní skupiny pro přezkoumání konkrétních otázek na základě pověření přijatého skupinou. Zasedáním pracovních skupin předsedají zástupci Komise. Tyto pracovní skupiny budou rozpuštěny, jakmile splní své pověření.
7. Generální ředitelství může k příležitostné práci ve skupině nebo pracovní skupině přizvat externí experty, kteří mají zvláštní odbornou způsobilost v určité oblasti na pořadu jednání skupiny. Kromě toho může zástupce Komise udělit status pozorovatele jednotlivcům či organizacím vymezeným v čl. 4 odst. 2, pokud neohrozí rovnováhu skupin nebo pracovních skupin. Mají právo hovořit, pokud je k tomu se souhlasem nejvýše postaveného přítomného zástupce Komise vyzve předseda. Jednotlivci nebo organizace mající status pozorovatele se neúčastní volby uvedené v odstavci 1.
8. Členové skupin a jejich zástupci, jakož i přizvaní experti a jednotlivci či organizace mající status pozorovatele, jak je uvedeno v odstavci 7, musí dodržovat povinnosti profesního tajemství stanovené Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností Unie stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4). Pokud členové tyto povinnosti nedodrží, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.
9. Zasedání skupin a pracovních skupin se konají zpravidla v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Zasedání skupin a pracovních skupin svolává generální ředitelství. Zasedání skupin a jejich pracovních skupin se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem o projednávané otázky.
10. Komise zveřejňuje všechny příslušné dokumenty, jako jsou pořady jednání, zápisy, závěry, dílčí závěry nebo pracovní dokumenty týkající se činností prováděných skupinami, na příslušných internetových stránkách dostupných odkazem z Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů. Výjimky z pravidelného zveřejňování by měly být činěny v případech, kdy by zpřístupnění dokumentu vedlo k porušení ochrany veřejného nebo soukromého zájmu, jak je vymezeno v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (5).
Článek 6
Výdaje na zasedání
1. Účastníkům podílejícím se na činnostech skupin a pracovních skupin nepřísluší za poskytované služby odměna.
2. Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé expertům v souvislosti s činností skupin a pracovních skupin hradí Komise v souladu se svými platnými předpisy.
3. Výdaje uvedené v odstavci 2 se hradí v mezích dostupných prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.
Článek 7
Zrušení
Rozhodnutí 2004/391/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2014.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2014.
V Bruselu dne 16. prosince 2013.