KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 716/2014
af 27. juni 2014
om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (1), særlig artikel 15a, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR-projektet) sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen (i det følgende benævnt »ATM«) i Europa og udgør den teknologiske søjle i politikken for det fælles europæiske luftrum. Formålet er, at der i Unionen senest i 2030 skal etableres en højtydende ATM-infrastruktur, således at lufttransporten kan operere og udvikle sig på en sikker og miljøvenlig måde.
(2)
I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (2) er der fastsat krav til de fælles projekters indhold, struktur, vedtagelse, gennemførelse og overvågning. Heri fastsættes det, at fælles projekter skal gennemføres på grundlag af implementeringsprogrammet via gennemførelsesprojekter, der koordineres af implementeringsforvalteren.
(3)
I henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 er sigtet med et fælles projekt på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde at implementere ATM-funktionaliteter, som er modne til gennemførelse, og som bidrager til at gennemføre de væsentlige operationelle ændringer, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. Det fælles projekt vil alene omfatte ATM-funktionaliteter, som forudsætter en synkron implementering, og som i høj grad bidrager til at opfylde unionsdækkende præstationsmål.
(4)
Efter anmodning fra Kommissionen udarbejdede SESAR-fællesforetagendet et foreløbigt udkast til det første fælles projekt, som benævnes »Pilot Common Project«.
(5)
Det foreløbige udkast blev analyseret og gennemgået af Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Forsvarsagentur, netadministratoren, præstationsvurderingsorganet, Eurocontrol, de europæiske standardiseringsorganisationer og European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae).
(6)
Kommissionen foretog efterfølgende en uafhængig samlet cost benefit-analyse og passende høringer af medlemsstaterne og relevante interessenter.
(7)
På dette grundlag opstillede Kommissionen et forslag til Pilot Common Project. I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 godkendte gruppen af civile brugere af luftrummet under SESAR forslaget den 30. april 2014, luftfartstjenesteudøverne godkendte forslaget den 30. april 2014, lufthavnsoperatørerne godkendte forslaget den 29. april 2014, netadministratoren godkendte forslaget den 25. april 2014, og de europæiske nationale meteorologiske institutter godkendte forslaget den 30. april 2014.
(8)
Pilot Common Project rummer seks ATM-funktionaliteter: udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed, lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm, fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring, samarbejdsbaseret netstyring, indledende systemdækkende informationsstyring og indledende informationsudveksling om flyveveje. Implementeringen af disse seks ATM-funktionaliteter bør gøres obligatorisk.
(9)
Funktionaliteten »udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed« forventes at gøre indflyvningsvejen mere præcis og lette fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase, hvilket gør det muligt at mindske brændstofforbrug og miljøpåvirkninger i forbindelse med nedgangs- og indflyvningsfasen. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »trafiksynkronisering«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(10)
Funktionaliteten »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm« forventes at øge sikkerheden og trafikstrømmen i forbindelse med anvendelsen af start- og landingsbanen, hvilket sikrer fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser samt øget lufthavnskapacitet. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(11)
Funktionaliteten »fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring« forventes at åbne mulighed for en mere effektiv udnyttelse af luftrummet, hvilket skaber betydelige fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(12)
Funktionaliteten »samarbejdsbaseret netstyring« forventes at forbedre kvaliteten af de netoplysninger, der deles af alle ATM-interessenter, og gøre dem mere aktuelle, og derved sikres betydelige fordele i form af produktivitetsgevinster og besparelser som følge af færre forsinkelser hos luftfartstjenester (i det følgende benævnt »ANS«). Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »samarbejdsbaseret netstyring og dynamisk kapacitetsudligning«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(13)
Funktionaliteten »indledende systemdækkende informationsstyring«, der består af en række tjenester, som leveres og benyttes via et netsystem, som er baseret på en internetprotokol, og som kan udnytte det systemdækkende informationsstyringssystem (SWIM), forventes at indebære betydelige produktivitetsgevinster for ANS. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »SWIM«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(14)
Funktionaliteten »indledende informationsudveksling om flyveveje«, som styrker flyvedatabehandlingen, forventes at gøre luftfartøjers flyvevej mere forudsigelig til fordel for luftrumsbrugere, netadministratoren og luftfartstjenesteudøvere, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter. Dette forventes at have en positiv indflydelse på ANS' produktivitet, brændstofbesparelser og udsving mht. forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen, og den understøtter indirekte andre centrale elementer, som er omfattet af andre ATM-funktionaliteter ved at udnytte, at flyvevejsoplysninger deles.
(15)
For at få fuldt udbytte af Pilot Common Project forventes visse operationelle interessenter fra tredjelande at gennemføre dele af Pilot Common Project. Deres deltagelse sikres af implementeringsforvalteren i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De operationelle tredjelandeinteressenters deltagelse berører ikke kompetencefordelingen i forbindelse med ANS og ATM-funktionaliteter.
(16)
For at bistå de operationelle interessenter, der berøres af implementeringen af ATM-funktionaliteter, bør Kommissionen offentliggøre et ikke-bindende referencemateriale såsom: støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, en køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov og en samlet cost benefit-analyse til støtte for Pilot Common Project. Støttemateriale skal i givet fald udarbejdes i overensstemmelse med de procedurer, der kræves ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (3), med deltagelse af de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med nævnte forordning.
(17)
Gennemførelsen af Pilot Common Project bør overvåges, idet der så vidt muligt benyttes eksisterende overvågningsmekanismer og høringsstrukturer til at inddrage alle operationelle interessenter.
(18)
Der bør indføres passende mekanismer til at revidere denne forordning med deltagelse af implementeringsforvalteren, som bør koordinere og samarbejde med de enheder, der er omhandlet i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, dvs. de nationale tilsynsmyndigheder, militæret, SESAR-fællesforetagendet, netadministratoren og fremstillingsindustrien, bl.a. for at give Kommissionen mulighed for om fornødent at ændre denne forordning. Indvirkningen på den nationale og kollektive forsvarsevne skal tages i betragtning af implementeringsforvalteren, jf. artikel 9, stk. 7, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. Koordinering med militæret i Pilot Common Project prioriteres fortsat i overensstemmelse med medlemsstaternes generelle erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (4). I henhold til denne erklæring bør medlemsstaterne navnlig udvide det civile/militære samarbejde og, hvis og i den udstrækning alle berørte medlemsstater anser det for nødvendigt, lette samarbejdet mellem deres væbnede styrker i alle sager i forbindelse med ATM.
(19)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) berører anvendelsen af denne forordning ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender. Denne forordning omfatter ikke militære operationer og militær træningsflyvning.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning oprettes det første fælles projekt, i det følgende benævnt »Pilot Common Project«. I Pilot Common Project fastlægges det første sæt ATM-funktionaliteter, der skal implementeres på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde for derigennem at virkeliggøre de væsentlige operationelle ændringer, der følger af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
2. Denne forordning finder anvendelse på det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN) og de systemer til ANS, der er udpeget i bilag I til forordning (EF) nr. 552/2004. Den finder anvendelse på de interessenter, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning anvendes de definitioner, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013.
Desuden forstås ved:
(1)
»lufthavne - samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)«: en proces, hvor beslutninger i forbindelse med lufttrafik- og kapacitetsregulering (i det følgende benævnt: »ATFCM«) i lufthavne baseres på samspil mellem operationelle interessenter og andre aktører, som er involveret i ATFCM, og hvor det tilstræbes at nedbringe forsinkelser, skabe større forudsigelighed og optimere ressourceudnyttelsen
(2)
»lufthavnsoperationsplan (AOP)«: en samlet, fælles og i samarbejde aftalt rullende plan, som står til rådighed for alle lufthavnsinteressenter, og som har til formål at tilvejebringe fælles situationsbevidsthed og danne grundlag for interessenternes beslutninger angående procesoptimering
(3)
»netoperationsplan (NOP)«: plan og herunder støtteværktøjer, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
(4)
»at operere en ATM-funktionalitet«: at den pågældende ATM-funktionalitet tages i brug og anvendes fuldt ud i de daglige operationer
(5)
»implementeringstermin«: den dato, hvor implementeringen af den pågældende ATM-funktionalitet skal være afsluttet, og hvor den udnyttes fuldt ud operationelt.
Artikel 3
ATM-funktionaliteter og deres implementering
1. Pilot Common Project skal omfatte følgende ATM-funktionaliteter:
a)
udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed
b)
lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm
c)
fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring
d)
samarbejdsbaseret netstyring
e)
indledende systemdækkende informationsstyring
f)
indledende informationsudveksling om flyveveje.
Disse ATM-funktionaliteter beskrives i bilaget.
2. De operationelle interessenter, der er opført i bilaget, og netadministratoren skal implementere ATM-funktionaliteterne som omhandlet i stk. 1 og gennemføre de dermed forbundne operationelle procedurer, der muliggør en helstøbt operation i overensstemmelse med bilaget og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De militære operationelle interessenter skal alene implementere disse ATM-funktionaliteter i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.
Artikel 4
Reference- og støttemateriale
Kommissionen offentliggør på sit websted følgende reference- og støttemateriale med henblik på implementering af ATM-funktionaliteter som omhandlet i artikel 3, stk. 1:
a)
en vejledende liste over støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, og herunder leveringsfrister
b)
en vejledende køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov, herunder henvisninger til gennemførelsesbestemmelser og fællesskabsspecifikationer, der er opstillet i henhold til artikel 3 og artikel 4 forordning (EF) nr. 552/2004, og dertil knyttede leveringsfrister
c)
de samlede cost benefit-analyser, som danner grundlag for interessenternes godkendelse af Pilot Common Project.
Artikel 5
Overvågning
Kommissionens overvågning, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, skal navnlig foretages ved hjælp af følgende planlægnings- og rapporteringsinstrumenter:
a)
rapporteringsmekanismer om planlægning og gennemførelse, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
b)
netstrategiplanen og netoperationsplanen
c)
præstationsplanerne, navnlig gennem de oplysninger, der er angivet i artikel 11, stk. 3, litra c), artikel 11, stk. 5, og punkt 2 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (6)
d)
oplysningsskemaerne angående luftfartsomkostninger og navnlig de oplysninger, der er angivet i række 3.8 i tabel 1, og punkt 2, litra m), i bilag II, og række 2.1-2.4 i tabel 3 i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (7).
e)
implementeringsforvalterens overvågning af de projekter vedrørende gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 10 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013
f)
rapporteringsmekanismerne vedrørende planlægning og gennemførelse af de funktionelle luftrumsblokke
g)
rapporteringsmekanismer vedrørende planlægning og gennemførelse af standardisering.
Artikel 6
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af oplysninger og rådgivning, der modtages fra implementeringsforvalteren i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, og efter at have foretaget den koordinering og høring, der kræves ifølge samme forordnings artikel 9; oplysninger, der indhentes via den overvågning, som omhandles i artikel 5, og den teknologiske udvikling inden for ATM. Resultaterne af denne revision forelægges Udvalget for det Fælles Luftrum.
Revisionen skal især omhandle følgende aspekter:
a)
forløbet mht. implementeringen af ATM-funktionaliteter, jf. artikel 3, stk. 1
b)
anvendelsen af de eksisterende incitamenter til gennemførelse af Pilot Common Project og mulighederne for nye incitamenter
c)
bidraget fra Pilot Common Project til opfyldelsen af præstationsmålene og gennemførelsen af en fleksibel udnyttelse af luftrummet
d)
de faktiske omkostninger og fordele som følge af implementeringen af ATM-funktionaliteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, herunder påpeges lokale eller regionale negative konsekvenser for specifikke kategorier af operationelle interessenter
e)
behovet for en tilpasning af Pilot Common Project, bl.a. hvilke personaleressourcer og geografiske områder, der er omfattet af anvendelsesområdet, og implementeringsterminer, der er fastsat i bilaget
f)
forløbet mht. udarbejdelsen af det reference- og støttemateriale, der er omhandlet i artikel 4.
Kommissionen påbegynder den første revision senest 18 måneder efter godkendelsen af implementeringsprogrammet.
Artikel 7
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 716/2014
ze dne 27. června 2014
o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (1), a zejména na čl. 15a odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem projektu výzkumu a vývoje uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je modernizace uspořádání letového provozu (dále jen „ATM“) v Evropě; představuje technologický pilíř jednotného evropského nebe. Tento projekt má Unii do roku 2030 poskytnout vysoce výkonnou infrastrukturu uspořádání letového provozu, která umožní bezpečný a ekologicky šetrný provoz a rozvoj letecké dopravy.
(2)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 409/2013 (2) stanovilo požadavky týkající se obsahu společných projektů, jejich stanovení, přijímání, realizace a sledování. Stanoví, že společné projekty musí být prováděny na základě zaváděcího programu prostřednictvím realizačních projektů koordinovaných zaváděcím manažerem.
(3)
Podle prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 je cílem společného projektu včasné, koordinované a synchronizované zavedení funkcí ATM, jež jsou připraveny k realizaci a přispívají k dosažení zásadních provozních změn určených v evropském hlavním plánu ATM. Do společného projektu mají být zahrnuty pouze ty funkce ATM, které vyžadují synchronizované zavádění a které významně přispívají k výkonnostním cílům celé Unie.
(4)
Na žádost Komise vypracoval společný podnik SESAR předběžný návrh prvního společného projektu, nazvaný „pilotní společný projekt“.
(5)
Komise předběžný návrh analyzovala a přezkoumala, přičemž jí byli nápomocni Evropská agentura pro bezpečnost letectví, Evropská obranná agentura, manažer struktury vzdušného prostoru, orgán pro kontrolu výkonnosti, Eurocontrol, evropské normalizační organizace a Evropská organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).
(6)
Komise následně provedla nezávislou celkovou analýzu nákladů a přínosů a příslušné konzultace s členskými státy a relevantními zúčastněnými stranami.
(7)
Na tomto základě Komise vytvořila návrh pilotního společného projektu. V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013 schválila skupina civilních uživatelů vzdušného prostoru SESAR návrh dne 30. dubna 2014, poskytovatelé letových navigačních služeb návrh schválili dne 30. dubna 2014, provozovatelé letišť návrh schválili dne 29. dubna 2014, manažer struktury vzdušného prostoru návrh schválil dne 25. dubna 2014 a evropské vnitrostátní meteorologické služby návrh schválily dne 30. dubna 2014.
(8)
Pilotní společný projekt určil šest funkcí ATM, jmenovitě rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas), integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput), flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route), kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management), globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management) a sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing). Zavedení těchto šesti funkcí ATM by mělo být povinné.
(9)
Funkce rozšířené řízení příletů a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s velkou hustotou letového provozu má zlepšit přesnost příletové dráhy letu a usnadnit řazení provozu v dřívější fázi, což umožní snížit spotřebu paliva a omezit dopad na životní prostředí ve fázích klesání/příletu. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Synchronizace provozu“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(10)
Funkce integrace a propustnost letiště má zvýšit bezpečnost a propustnost dráhy, což se pozitivně projeví ve spotřebě paliva, menším zpoždění a zvýšení kapacity letišť. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Integrace a propustnost letiště“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(11)
Funkce flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě má umožnit efektivnější využívání vzdušného prostoru, a zajistit tak významné přínosy v souvislosti se spotřebou paliva a menším zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového systému řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(12)
Funkce kooperativní řízení využití sítě má zlepšit kvalitu a včasnost síťových informací sdílených všemi zúčastněnými stranami ATM, což zajistí významné přínosy v podobě zvýšení produktivity letových navigačních služeb (dále jen „ANS“) a snížení nákladů vzniklých zpožděním. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Kooperativní řízení využití sítě a dynamické vyvažování kapacity“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(13)
Funkce globální informační řídicí systém - počáteční fáze, sestávající ze souboru služeb poskytovaných a využívaných prostřednictvím systémů podporujících globální informační řídicí systém (System Wide Information Management; SWIM) v rámci sítě založené na internetovém protokolu, má významně zvýšit produktivitu ANS. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „SWIM“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM.
(14)
Funkce sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze, spolu s výkonnějším zpracováním letových údajů, má zlepšit předvídatelnost dráhy letu letadel ve prospěch uživatelů vzdušného prostoru, manažera struktury vzdušného prostoru a poskytovatelů ANS, což bude znamenat méně taktických zásahů a zdokonalenou eliminaci konfliktů. Očekává se pozitivní dopad na produktivitu ANS, úsporu paliva a variabilitu zpoždění. Tato funkce zahrnuje část zásadní provozní změny etapy 1 pro klíčový prvek „Přechod od prostorového řízení letů ke 4D“, jak jej vymezuje evropský hlavní plán ATM, a prostřednictvím využívání sdílených informací o dráze letu nepřímo podporuje další klíčové prvky, jimiž se zabývají ostatní funkce ATM.
(15)
Aby bylo plně dosaženo přínosů z pilotního společného projektu, očekává se, že jeho části budou provádět i určití provozní uživatelé ze třetích zemí. Jejich zapojení by měl zajistit zaváděcí manažer v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 409/2013. Zapojením provozních uživatelů ze třetích zemí není dotčeno rozdělení pravomocí ve vztahu k letovým navigačním službám a funkcím ATM.
(16)
S cílem pomoci dotčeným provozním uživatelům při zavádění funkcí ATM by měla Komise zveřejnit nezávazné referenční materiály, mimo jiné podpůrné materiály pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, plán potřeb standardizace a regulace a celkovou analýzu nákladů a přínosů na podporu pilotního společného projektu. Podpůrné materiály by měly být případně vypracovány v souladu s postupy stanovenými nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 (3) se zapojením vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s uvedeným nařízením.
(17)
Provádění pilotního společného projektu by mělo být v největší možné míře sledováno s využitím stávajících monitorovacích mechanismů a konzultačních struktur, aby se zapojili všichni provozní uživatelé.
(18)
Měly by být zřízeny vhodné mechanismy pro přezkum tohoto nařízení, do nichž bude zapojen zaváděcí manažer, jenž by měl zajišťovat koordinaci a spolupráci se subjekty uvedenými v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013, konkrétně s vnitrostátními dozorovými orgány, ozbrojenými silami, společným podnikem SESAR, manažerem struktury vzdušného prostoru a výrobním průmyslem, které zejména umožní Komisi, aby toto nařízení podle potřeby změnila. V souladu s čl. 9 odst. 7 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 by zaváděcí manažer měl zohlednit dopad na státní a kolektivní obranné schopnosti. Koordinace s ozbrojenými silami v rámci pilotního společného projektu zůstává prioritou v souladu s obecným prohlášením členských států k vojenským otázkám vztahujícím se k jednotnému evropskému nebi (4). Podle tohoto prohlášení mají členské státy především rozšiřovat civilně-vojenskou spolupráci a usnadňovat spolupráci mezi vojenskými silami členských států ve všech záležitostech uspořádání letového provozu, pokud a nakolik je považována dotčenými členskými státy za potřebnou.
(19)
V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 (5) není uplatňováním tohoto nařízení dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany. Toto nařízení se nevztahuje na vojenské činnosti a výcvik.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se zřizuje první společný projekt, dále jen „společný pilotní projekt“. Společný pilotní projekt identifikuje první soubor funkcí ATM, jež mají být včas, koordinovaně a synchronizovaně zavedeny, aby bylo dosaženo zásadních provozních změn vyplývajících z evropského hlavního plánu ATM.
2. Toto nařízení se použije na Evropskou síť uspořádání letového provozu (EATMN) a systémy pro letové navigační služby určené v příloze I nařízení (ES) č. 552/2004. Použije se na uživatele uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013.
Kromě nich se použijí tyto definice:
1)
„rozhodováním na základě spolupráce v oblasti letišť (A-CDM)“ se rozumí proces, v jehož rámci se rozhodnutí týkající se uspořádání toku a kapacity letového provozu (dále jen „ATFCM“) na letištích přijímají na základě interakce provozních uživatelů a dalších subjektů zapojených do ATFCM a jehož cílem je zmenšení zpoždění, zvýšená předvídatelnost událostí a optimalizované využití zdrojů;
2)
„provozním plánem letiště“ se rozumí jediný, společný a kolektivně schválený průběžný plán, dostupný všem zúčastněným stranám letiště, jehož účelem je zajistit společný přehled o situaci a vytvořit základ, z něhož mohou vycházet rozhodnutí zúčastněných stran týkající se optimalizace procesu;
3)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán, včetně jeho podpůrných nástrojů, zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami obsaženými ve strategickém plánu sítě. Část operačního plánu sítě, jejíž návrh je specifický pro evropskou síť tratí, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě leteckých tratí;
4)
„provozováním funkce ATM“ se rozumí, že dotyčná funkce ATM je zavedena a plně se využívá v každodenním provozu;
5)
„cílovým datem zavedení“ se rozumí datum, dokdy má být dokončeno zavádění dotyčné funkce ATM a dokdy má být tato funkce plně využívána v provozu.
Článek 3
Funkce ATM a jejich zavedení
1. Pilotní společný projekt zahrnuje tyto funkce ATM:
a)
rozšířené řízení příletů (Extended Arrival Management) a navigace založená na výkonnosti v koncových řízených oblastech s vysokou hustotou letového provozu (Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas);
b)
integrace a propustnost letiště (Airport Integration and Throughput);
c)
flexibilní uspořádání vzdušného prostoru a volné tratě (Flexible Airspace Management and Free Route);
d)
kooperativní řízení využití sítě (Network Collaborative Management);
e)
globální informační řídicí systém - počáteční fáze (Initial System Wide Information Management);
f)
sdílení informací o dráze letu - počáteční fáze (Initial Trajectory Information Sharing).
Uvedené funkce ATM jsou popsány v příloze.
2. Provozní uživatelé uvedení v příloze a manažer struktury vzdušného prostoru zavedou funkce ATM uvedené v odstavci 1 a provedou související provozní postupy umožňující jejich hladký provoz v souladu s přílohou a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 409/2013. Vojenští provozní uživatelé uvedené funkce ATM zavedou pouze v rozsahu nezbytném pro dodržení požadavků bodu 4 části A přílohy II nařízení (ES) č. 552/2004.
Článek 4
Referenční a podpůrné materiály
Komise zveřejní na svých internetových stránkách tyto referenční a podpůrné materiály pro zavedení funkcí ATM uvedených v čl. 3 odst. 1:
a)
orientační seznam podpůrných materiálů pro fázi standardizace a industrializace, které má dodat společný podnik SESAR, včetně cílových dat pro dodání;
b)
orientační plán potřeb standardizace a regulace, včetně odkazů na prováděcí pravidla a specifikace Společenství vypracované v souladu s články 3 a 4 nařízení (ES) č. 552/2004, a související cílová data pro dodání;
c)
celková analýza nákladů a přínosů, na jejímž základě provozní uživatelé schválili pilotní společný projekt.
Článek 5
Sledování
Komise provádí sledování podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zejména prostřednictvím těchto nástrojů pro plánování a podávání zpráv:
a)
mechanismů pro plánování evropského hlavního plánu ATM a podávání zpráv o jeho provádění;
b)
strategického a operačního plánu sítě;
c)
plánů výkonnosti, zejména prostřednictvím informací uvedených v čl. 11 odst. 3 písm. c), čl. 11 odst. 5 a v bodě 2 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 390/2013 (6);
d)
výkazních tabulek ohledně nákladů na letové navigační služby, zejména prostřednictvím informací uvedených v řádku 3.8 tabulky 1 a v bodě 2 písm. m) přílohy II a v řádcích 2.1 až 2.4 tabulky 3 přílohy VII prováděcího nařízení Komise (EU) č. 391/2013 (7);
e)
sledování provádění projektů uvedených v článku 10 prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 zaváděcím manažerem;
f)
mechanismů pro plánování funkčních bloků vzdušného prostoru a podávání zpráv o jejich provádění;
g)
mechanismů pro plánování standardizace a podávání zpráv o jejím provádění.
Článek 6
Přezkum
Komise toto nařízení přezkoumá na základě informací a doporučení poskytnutých zaváděcím manažerem v souladu s čl. 9 odst. 2 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 409/2013 poté, co provedl koordinaci a konzultace stanovené článkem 9 uvedeného nařízení, informací získaných v rámci sledování podle článku 5 a technologického vývoje v oblasti ATM a výsledky přezkumu předloží Výboru pro jednotné nebe.
Přezkum se týká zejména těchto aspektů:
a)
pokroku při zavádění funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1;
b)
využití stávajících pobídek pro provádění pilotního společného projektu a možností nových pobídek;
c)
příspěvku pilotního společného projektu k dosažení výkonnostních cílů a k realizaci flexibilního využití vzdušného prostoru;
d)
skutečných nákladů a přínosů vyplývajících ze zavedení funkcí ATM podle čl. 3 odst. 1, včetně identifikace případných nepříznivých dopadů na místní nebo regionální úrovni pro jakoukoli konkrétní kategorii provozních uživatelů;
e)
potřeby upravit pilotní společný projekt, zejména jeho osobní a zeměpisnou působnost, a cílová data zavedení uvedená v příloze;
f)
pokroku při vypracování referenčních a podpůrných materiálů uvedených v článku 4.
Komise zahájí první přezkum nejpozději 18 měsíců po schválení zaváděcího programu.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2014.