KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 27. februar 2014
om indrømmelse af en undtagelse, Irland har anmodet om, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2014) 1194)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2014/112/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og i punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Kommissionens beslutning 2007/697/EF af 22. oktober 2007 om indrømmelse af en undtagelse, Irland har anmodet om, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (2), giver en tilladelse gældende til den 17. juli 2010 til at tilføre husdyrgødning svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året på bedrifter med mindst 80 % græsjorder på visse betingelser og inden for rammerne af Irlands handlingsprogram, European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations, 2006 (Statutory Instrument No 378 of 2006).
(3)
Kommissionens afgørelse 2011/127/EU (3) af 24. februar 2011 om ændring af beslutning 2007/697/EF forlænger undtagelsen til den 31. december 2013 inden for rammerne af Irlands handlingsprogram som gennemført ved European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations, 2010 (Statutory Instrument No 610 of 2010).
(4)
Den undtagelse, der blev indrømmet ved beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU, berørte 5 093 landbrug i 2012, hvilket svarer til ca. 3,34 % af det samlede antal bedrifter med græssende dyr, 11,44 % af det samlede antal dyreenheder og 5,19 % af det totale landbrugsareal.
(5)
Irland har den 4. oktober 2013 anmodet Kommissionen om forlængelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
Irland gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, baseret på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 viser, at alle overvågningsstederne i Irland har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og 87 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Hvad angår overfladevand har alle overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 50 mg/l, og mere end 99 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l.
(8)
Inden for de seneste år er der sket et fald i antallet af husdyr og brugen af kunstgødning. Antallet af kvæg, svin og får er faldet fra perioden 2004-2007 til perioden 2008-2011 med henholdsvis 4 %, 11 % og 22 %. Den gennemsnitlige tilførsel af kvælstof fra husdyrgødning var i perioden 2008-2011 på 105 kg/ha, hvilket er et fald på 8 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige tilførsel af fosfor var i perioden 2008-2011 på 15 kg/ha, hvilket er et fald på 6 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af kvælstofkunstgødning er faldet med 6 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af fosforkunstgødning er faldet med 31 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007.
(9)
I Irland er 93 % af landbrugsjorden græsarealer. Samlet set gælder det for græsjordsbedrifterne, at 47 % af jorden dyrkes ekstensivt og derfor har en forholdsvis lav belægningsgrad og lav gødningstilførsel, at 32 % dyrkes i henhold til programmer for miljøvenligt landbrug, og at kun 5,2 % dyrkes intensivt. 7 % benyttes til markafgrøder. Forbruget af kunstgødning på græsarealer er gennemsnitligt 81 kg kvælstof og 7 kg fosfor pr. ha.
(10)
Det er karakteristisk for klimaet i Irland, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en lang vækstsæson for græs på ca. 250 dage om året i den nordøstlige del af landet og op til 330 dage om året i den sydvestlige del.
(11)
Efter at have gennemgået Irlands anmodning og under hensyntagen til Irlands handlingsprogram er det i lyset af erfaringerne med undtagelserne i beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Irland påtænker at anvende, nemlig svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Det fremgår af den dokumentation, som Irland har fremlagt, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar om året fra bedrifter med mindst 80 % græsarealer er begrundet ud fra objektive kriterier som f.eks. højt nedbørsoverskud, lange vækstsæsoner og høje udbytter af græs, der optager meget kvælstof.
(13)
Beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU gælder til den 31. december 2013. Med henblik på at sikre, at de berørte landbrugere fortsat kan være omfattet af en undtagelse, bør nærværende afgørelse vedtages.
(14)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Irland ved brev af 4. oktober 2013 har anmodet om med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og i punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a) »græsjordsbedrifter«: bedrifter, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning til, er græsjorder
b) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, hjorte, geder og heste
c) »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
d) »mark«: en individuel mark eller en klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødskningspraksis.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse gælder på individuel basis for græsjordsbedrifter og på betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig anvendelse og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, indgiver hvert år en ansøgning til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder af dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 250 kg kvælstof pr. hektar, med forbehold af betingelserne i stk. 2-7.
2. Den samlede kvælstoftilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov, skal tage hensyn til næringsstoftilførslen fra jorden og må ikke overstige de gødningsnormer, der gælder for bedriften, jf. handlingsprogrammet for nitrater. Den samlede kvælstoftilførsel skal differentieres efter belægningsgraden og græsarealernes produktivitet.
3. Der udarbejdes en gødningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning samt andre typer gødning. For hvert kalenderår skal den være til rådighed på bedriften inden den 1. marts. Gødningsplanen skal mindst omfatte følgende:
a)
en sædskifteplan, som anfører arealstørrelsen for græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
b)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder oplagringskapaciteten (volumen) for husdyrgødning
c)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning
d)
mængde, type og karakteristika for husdyrgødning, som ikke anvendes på bedriften, eller som modtages på bedriften
e)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov for hver mark
f)
resultaterne af eventuelle jordbundsanalyser, der viser jordens kvælstof- og fosforstatus
g)
den type handelsgødning, der tilføres
h)
en beregning af kvælstof- og fosfortilførsel fra husdyrgødning for hver mark
i)
en beregning af kvælstof- og fosfortilførsel i kemisk eller anden gødningsform for hver mark.
Gødningsplanen revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planen og den faktiske landbrugsdrift.
4. Hver landbruger fører gødningsregnskaber, hvori der indgår oplysninger om håndtering af kvælstof- og fosfortilførsel samt forurenet afstrømningsvand.
De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
5. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, accepterer landbrugeren, at den i artikel 4, stk. 1, omhandlede ansøgning samt gødningsplanen og -regnskaberne eventuelt kontrolleres.
6. Hver landbruger, der er omfattet af en undtagelse, foretager periodisk kvælstof- og fosforanalyse i pløjelaget for at sikre en korrekt gødskning.
Der tages stikprøver og foretages analyse mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens områder, der er ensartede med hensyn til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Der skal foretages mindst én analyse for hver 5 hektar landbrugsjord.
Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden på den bedrift, der er omfattet af en undtagelse.
7. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
Artikel 6
Jordkultivering
1. Der dyrkes græs på mindst 80 % af bedriftens areal, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer i omdrift pløjes om foråret
b)
pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov
c)
i sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter.
3. Stk. 2, litra c), gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver eller andre bælgplanter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Overvågning
1. De kompetente myndigheder sikrer, at der for hvert grevskab (county) udarbejdes et kort, som viser den procentuelle andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser, samt kort over lokal arealanvendelse, og de opdateres hvert år.
2. Der foretages overvågning af jord, overfladevand og grundvand med henblik på at tilvejebringe data om kvælstof- og fosforindholdet i jordvandet, uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og nitratkoncentrationer i grundvand og overfladevand, både på steder med undtagelse og på steder uden undtagelse. Overvågningen foretages på bedriftsplan og i afvandingsområder med landbrugsovervågning. Overvågningsstederne skal omfatte de væsentligste jordtyper, dyrkningsintensitet, gødskningspraksis og afgrøder.
3. Der foretages skærpet overvågning af vand i afvandingsområder med landbrug beliggende i nærheden af de mest sårbare vandmiljøer.
4. Der skal gennem undersøgelser tilvejebringes data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften på bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. De indsamlede oplysninger og data fra næringsstofanalysen omtalt i artikel 5, stk. 6, og overvågningen omtalt i stk. 2 anvendes til modelberegninger af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en undtagelse.
Artikel 8
Kontrol
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om en undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvor de nationale myndigheders kontrol viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres landbrugeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller af anvendelsen af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor overholdelsen af bestemmelserne i artikel 5 og 6 i denne afgørelse kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. Disse oplysninger skal tages i betragtning, når der træffes afgørelse vedrørende en anmodning om undtagelse for det følgende år.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse.
Artikel 9
Rapportering
De kompetente myndigheder forelægger hvert år senest i juni en rapport med følgende oplysninger:
a)
kort over den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert grevskab (county) samt kort over lokal arealanvendelse, jf. artikel 7, stk. 1
b)
resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår nitrat- og fosforkoncentrationen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 7, stk. 2
c)
resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvandet og uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 7, stk. 2
d)
et resumé og evaluering af data fra den skærpede overvågning af afvandingsområder, jf. artikel 7, stk. 3
e)
resultaterne af undersøgelserne af arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis, jf. artikel 7, stk. 4
f)
resultaterne af modelberegningerne af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 7, stk. 4
g)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af bedrifterne og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 8, stk. 1 og 2
h)
en komparativ analyse af kontroller på bedrifter i Irland, der omfattet af en undtagelse, og bedrifter, der ikke er. Denne analyse skal omfatte data vedrørende årlige inspektioner, administrative kontroller, landbrugsinspektioner inden for rammerne af ordninger om krydsoverensstemmelse og statistik over manglende overensstemmelse.
Artikel 10
Anvendelse
Denne afgørelse finder anvendelse inden for rammerne af Irlands handlingsprogram som gennemført ved European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Statutory Instrument No 31 of 2014).
Den udløber den 31. december 2017.
Artikel 11
Denne afgørelse er rettet til Irland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 2014.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. února 2014,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Irskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2014) 1194)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/112/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III bod 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 22. října 2007 přijala Komise rozhodnutí 2007/697/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Irskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), umožňující za určitých podmínek používání statkových hnojiv do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin v souvislosti s irským akčním programem provedeným prostřednictvím Evropských společenství (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2006 (Statutory Instrument No 378 z roku 2006), s datem ukončení platnosti 17. července 2010.
(3)
Dne 24. února 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/127/EU (3) o změně rozhodnutí 2007/697/ES a o prodloužení odchylky do 31. prosince 2013 v souvislosti s irským akčním programem provedeným prostřednictvím Evropských společenství (Good Agricultural Practice for Protection of waters) Regulations 2010 (Statutory Instrument No 610 z roku 2010).
(4)
Odchylka povolená rozhodnutím 2007/697/ES ve znění rozhodnutí 2011/127/EU se v roce 2012 týkala 5 093 zemědělských podniků, což odpovídá přibližně 3,34 % z celkového počtu podniků zabývajících se pastvou dobytka, 11,44 % z celkového počtu velkých dobytčích jednotek a 5,19 % z celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 4. října 2013 předložilo Irsko Komisi žádost o prodloužení odchylky podle přílohy III bodu 2 třetího pododstavce směrnice 91/676/EHS.
(6)
Irsko používá v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazují v Irsku všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 87 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. V případě povrchových vod vykazují všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a více než 99 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l.
(8)
V posledních několika letech došlo ke snížení počtu hospodářských zvířat i ke snížení používání umělých hnojiv. V období 2008-2011 ve srovnání s obdobím 2004-2007 se počet skotu snížil o 4 %, prasat o 11 % a ovcí o 22 %. Průměrná zátěž dusíku ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 105 kg/ha, což znamená ve srovnání s obdobím 2004-2007 pokles o 8 %. Průměrná zátěž fosforu ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 15 kg/ha, což znamená ve srovnání s obdobím 2004-2007 pokles o 6 %. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 v průměru snížilo o 6 %. Používání umělých fosforečných hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 v průměru snížilo o 31 %.
(9)
V Irsku se pastviny rozkládají na 93 % zemědělské půdy. Celkově je v zemědělských podnicích s pastvinami 47 % půdy obhospodařováno extenzivně, tedy s poměrně nízkou intenzitou chovu a nízkými vstupy hnojiv, 32 % je obhospodařováno podle agroenvironmentálních programů a pouze 5,2 % je obhospodařováno intenzivně. Sedm procent je využíváno pro zemědělství na orné půdě. Průměrné použití umělých hnojiv na pastvinách je u dusíku 81 kg/ha a u fosforu 7 kg/ha.
(10)
Irské podnebí, charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek v celém roce a poměrně malým rozsahem ročních teplot, podporuje dlouhé vegetační období travin pohybující se od 330 dnů za rok na jihozápadě přibližně do 250 dnů za rok na severovýchodě.
(11)
Komise se po přezkoumání žádosti Irska, zohlednění irského akčního programu a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2007/697/ES ve znění rozhodnutí 2011/127/EU domnívá, že množství statkových hnojiv navržené Irskem, které odpovídá 250 kg dusíku na hektar za rok, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(12)
Z dokumentace předložené Irskem vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % pastvin je zdůvodněno objektivními kritérii, jakými jsou vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy trávy s vysokou spotřebou dusíku.
(13)
Platnost rozhodnutí 2007/697/ES ve znění rozhodnutí 2011/127/EU končí dne 31. prosince 2013. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat této odchylky, je vhodné přijmout toto rozhodnutí.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Irskem v dopise ze dne 4. října 2013 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než uvádí první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a bod 2 písm. a) přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí následující definice:
a)
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
b)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
c)
„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
d)
„pozemkem“ se rozumí jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušnému orgánu žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 7.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny, zohledňuje i zásobování z půdy a nesmí překročit maximální míru hnojení na zemědělský podnik, která je stanovena v akčním programu pro dusičnany. Celkové použití dusíku se rozděluje na základě intenzity chovu a výnosnosti pastvin.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s travou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství vyprodukovaného dusíku i fosforu ve statkových hnojivech v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na jednotlivých pozemcích na dusík a fosfor;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu, jsou-li k dispozici;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plánem a skutečnými zemědělskými postupy.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu a informací týkajících se nakládání se znečištěnou vodou.
Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každé hrabství, na které se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, úroveň intenzity, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z analýzy živin uvedené v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 8
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. Tyto informace musí být vzaty v úvahu při rozhodování o žádosti o povolení odchylky v následujícím roce.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 9
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy znázorňující pro každé hrabství, na které se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy, podle čl. 7 odst. 1;
b)
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 7 odst. 2;
c)
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 7 odst. 2;
d)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 7 odst. 3;
e)
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 7 odst. 4;
f)
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku podle čl. 7 odst. 4;
g)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, podle čl. 8 odst. 1 a 2;
h)
srovnávací analýzu kontrol v zemědělských podnicích, které využívají odchylky, a v podnicích, které ji v Irsku nevyužívají. Informace zahrnují údaje týkající se ročních inspekcí, správních kontrol, zemědělských inspekcí v rámci opatření podmíněnosti a statistické údaje týkající se porušení předpisů.
Článek 10
Použití
Toto rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem Irska provedeným prostřednictvím Evropské unie (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Statutory Instrument No. 31) z roku 2014.
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2017.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
V Bruselu dne 27. února 2014.