EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 541/2014/EU
af 16. april 2014
om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I sin meddelelse af 4. april 2011 med titlen »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« understregede Kommissionen, at de fælles kompetencer på rumområdet, der er tillagt Unionen ved traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), går hånd i hånd med et styrket partnerskab med medlemsstaterne. Kommissionen understregede desuden, at ethvert nyt tiltag skal være baseret på eksisterende ressourcer og på fælles identificering af, hvor der er behov for nye ressourcer.
(2)
I sin resolution af 26. september 2008 med titlen »Fremme af den europæiske rumpolitik« (3) mindede Rådet om, at rumbaserede aktiver er blevet afgørende for vores økonomi, og at deres sikkerhed må garanteres. Det understregede, at det er nødvendigt, at Europa »udvikler en […] europæisk kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumaffald, i første omgang baseret på bestående nationale og europæiske aktiver og udnyttelse af forbindelser, der kan etableres med andre partnernationer, og deres kapaciteter«.
(3)
I sin resolution af 25. november 2010 med titlen »Globale udfordringer: fuld udnyttelse af de europæiske rumsystemer« anerkendte Rådet behovet for en fremtidig europæisk kapacitet med kendskab til situationen i rummet (Space Situational Awareness - »SSA«) som en aktivitet på EU-plan til at udvikle og udnytte de eksisterende nationale og europæiske civile og militære aktiver, og det opfordrede Kommissionen og Rådet til at foreslå en styringsordning og datapolitik, der vil gøre det muligt for medlemsstaterne at bidrage med relevante nationale kapaciteter i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og -forskrifter. Det opfordrede endvidere »alle europæiske institutionelle aktører til at undersøge passende foranstaltninger«, der kan bygge på nærmere fastlagte civile og militære brugerkrav, udnytte relevante aktiver i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og udnytte udviklingen i Den Europæiske Rumorganisation ESA's forberedelsesprogram for SSA.
(4)
I sine konklusioner af 31. maj 2011 om Kommissionens meddelelse »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« og sin resolution af 6. december 2011 med titlen »Retningslinjer vedrørende merværdien af og fordelene ved rummet for de europæiske borgeres sikkerhed« (4) gentog Rådet »behovet for en effektiv SSA-kapacitet som en aktivitet på europæisk niveau« og opfordrede Unionen til med henblik herpå at »gøre videst mulig brug af de aktiver, kompetencer og færdigheder, der allerede findes eller udvikles i medlemsstaterne, på europæisk plan og i givet fald på internationalt plan«. I anerkendelse af et sådant systems dobbelte anvendelse og under hensyntagen til dets særlige sikkerhedsdimension opfordrede Rådet Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til i tæt samarbejde med ESA og de medlemsstater, der ejer sådanne aktiver og har kapacitet, og i samråd med alle involverede aktører at forelægge forslag til, hvordan man fuldt ud kan udnytte og basere sig på disse aktiver og denne kapacitet med henblik på udvikling af en SSA-kapacitet som en aktivitet på europæisk niveau og i den forbindelse udforme en passende styrings- og datapolitik, der tager hensyn til SSA-dataenes høje følsomhed.
(5)
SSA forstås generelt som en kapacitet, der dækker tre hovedområder: overvågning og sporing i rummet, rumovervågning og -forudsigelse og jordnære objekter. Aktiviteterne på disse områder har til formål at beskytte infrastrukturer i rummet og fra rummet. Denne afgørelse, som dækker SST, bør skabe synergier på tværs af disse områder.
(6)
For at mindske risikoen for kollisioner vil Unionen også søge synergier med initiativer til foranstaltninger til aktiv fjernelse og uskadeliggørelse af rumaffald på linje med det, som er udviklet af ESA.
(7)
Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed, tryghed og opretholdelse. Der bør derfor oprettes en SST-støtteramme med henblik på at støtte etablering og drift af tjenester til overvågning og undersøgelse af rumobjekter for at forebygge beskadigelse af rumfartøjer som følge af kollisioner og spredning af rumaffald og med henblik på at give regerings- og civilbeskyttelsestjenester de bedste oplysninger i tilfælde af ukontrolleret genindtrængen i jordens atmosfære af hele rumfartøjer eller rumaffald.
(8)
SST-støtterammen bør bidrage til at sikre, at der på lang sigt findes europæiske og nationale ruminfrastrukturfaciliteter og -tjenester, som er afgørende for trygheden og sikkerheden for økonomierne, samfundene og borgerne i Europa.
(9)
Leveringen af SST-tjenester vil være til fordel for alle offentlige og private operatører af rumbaserede infrastrukturer, herunder Unionen, i betragtning af Unionens ansvar for Unionens rumprogrammer, navnlig de europæiske satellitnavigationsprogrammer, Galileo og Egnos, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (5), samt Copernicusprogrammet, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (6). Tidlige varsler om ukontrolleret genindtrængen i atmosfæren og forudsigelse af tid og sted for nedslag vil også komme de nationale offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse til gavn. Disse tjenester vil endvidere kunne have interesse for andre brugere, herunder private forsikringsselskaber i forbindelse med vurdering af det potentielle erstatningsansvar som følge af kollision i en satellits levetid. Desuden bør der på lang sigt overvejes en frit tilgængelig og genanvendelig offentlig informationstjeneste om orbitale elementer af rumobjekter, som er i kredsløb omkring jorden.
(10)
SST-tjenesterne bør supplere forskningsaktiviteter i relation til beskyttelse af rumbaseret infrastruktur, der udføres under Horisont 2020, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), Unionens flagskibsrumprogrammer, Copernicus og Galileo, initiativet vedrørende den digitale dagsorden, som nævnt i Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 med titlen »En digital dagsorden for Europa«, andre telekommunikationsinfrastrukturer, som bidrager til virkeliggørelsen af informationssamfundet, sikkerhedsrelaterede initiativer samt ESA's aktiviteter.
(11)
SST-støtterammen bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum.
(12)
SST-støtterammen bør tage hensyn til samarbejde med internationale partnere, især Amerikas Forende Stater, internationale organisationer og andre tredjeparter, navnlig for at undgå kollisioner i rummet og forhindre spredning af rumaffald. Den bør desuden supplere eksisterende afbødende foranstaltninger, såsom De Forenede Nationers retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumaffald og andre initiativer, for at sikre tryghed, sikkerhed og opretholdelse i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. Den bør endvidere være i overensstemmelse med Unionens forslag om en international adfærdskodeks for aktiviteter i det ydre rum.
(13)
SST-støtterammen bør bestå i netværksdannelse og i anvendelse af nationale SST-aktiver med henblik på levering af SST-tjenester. Når dette er opnået, bør der tilskyndes til udvikling af nye sensorer eller opgradering af eksisterende sensorer, der drives af medlemsstaterne.
(14)
Kommissionen og det SST-konsortium, der er etableret under denne afgørelse, bør i tæt samarbejde med ESA og andre interessenter fortsat være førende inden for tekniske SST-dialoger med strategiske partnere i overensstemmelse med deres respektive kompetence.
(15)
De civil-militære SSA-brugerkrav blev fastlagt i det godkendte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »European Space Situational Awareness high-level civil-military user requirements«. Leveringen af SST-tjenester bør styres af civile brugerkrav. Rent militære formål bør ikke være omfattet af denne afgørelse. Kommissionen bør sikre en mekanisme til regelmæssig revision og ajourføring af brugerkravene alt efter omstændighederne, som inddrager repræsentanter for brugerfællesskabet. Med henblik på dette bør den fortsætte den nødvendige dialog med relevante aktører, som f.eks. det Europæiske Forsvarsagentur og ESA.
(16)
Driften af SST-tjenester bør være baseret på et partnerskab mellem Unionen og medlemsstaterne og anvende eksisterende såvel som fremtidig national ekspertise og fremtidige nationale aktiver, herunder dem, der udvikles gennem ESA. Medlemsstater bør bevare ejerskab til og kontrol over deres aktiver og bør forblive ansvarlige for disses drift, vedligeholdelse og fornyelse. SST-støtterammen bør ikke yde finansiel støtte til udvikling af nye SST-sensorer. Hvis der opstår et behov for nye sensorer for at opfylde brugerkravene, kan dette alt efter omstændighederne efterkommes enten nationalt eller gennem et europæisk forsknings- og udviklingsprogram. Kommissionen og medlemsstaterne bør fremme og lette deltagelsen af det størst mulige antal medlemsstater i SST-støtterammen med forbehold af overholdelse af deltagelseskriterierne.
(17)
EU-Satellitcentret (SATCEN), et EU-agentur, der blev oprettet ved Rådets fælles aktion 2001/555/FUSP (8), og som leverer geospatiale billedinformationstjenester og -produkter på forskellige klassificeringsniveauer til civile og militære brugere, vil kunne bidrage til leveringen af SST-tjenester. Centrets ekspertise med hensyn til behandling af klassificerede oplysninger i et sikkert miljø og dets tætte institutionelle forbindelser med medlemsstaterne er et aktiv, som letter håndteringen og leveringen af SST-tjenester. En forudsætning for SATCEN's rolle i SST-støtterammen er en ændring af den fælles aktion, der i øjeblikket ikke hjemler mulighed for at inddrage SATCEN på SST-området. Kommissionen bør, hvor det er relevant, samarbejde med EU-Udenrigstjenesten i betragtning af sidstnævntes rolle som støtte for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om at give SATCEN operationelle instrukser.
(18)
Præcise oplysninger om visse rumobjekters karakter, specifikationer og position kan berøre Unionens eller medlemsstaternes samt tredjelandes sikkerhed. Medlemsstaterne bør derfor, eventuelt gennem Rådets Sikkerhedsudvalg (Sikkerhedsudvalget), tage passende hensyn til sikkerhedsovervejelser i forbindelse med oprettelsen og driften af nettet af relevante kapaciteter, herunder SST-sensorer, kapaciteten til behandling og analyse af SST-data og leveringen af SST-tjenester. Det er derfor nødvendigt i denne afgørelse at fastsætte generelle bestemmelser om anvendelse og sikker udveksling af SST-oplysninger mellem medlemsstaterne, modtagerne af SST-tjenester og, hvor det er relevant, SATCEN. Endvidere bør Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne fastlægge de koordineringsmekanismer, der er nødvendige for at behandle spørgsmål i forbindelse med SST-støtterammens sikkerhed.
(19)
De deltagende medlemsstater bør være ansvarlige for forhandling og gennemførelse af bestemmelserne om anvendelse af SST-data og om anvendelse og udveksling af SST-oplysninger. Bestemmelserne om anvendelse af SST-data og anvendelse og udveksling af SST-oplysninger i denne afgørelse og i aftalen mellem de deltagende medlemsstater og, hvor det er relevant, SATCEN bør tage hensyn til de godkendte anbefalinger om SST-datasikkerhed.
(20)
De potentielt følsomme SST-data kræver samarbejde baseret på effektivitet og tillid, herunder til den måde, som SST-dataene behandles og analyseres på. Eventuel anvendelse af open source-software, der giver autoriserede SST-dataleverandører sikker adgang til kildekoden med henblik på driftsændringer og forbedringer, bør bidrage til dette mål.
(21)
Sikkerhedsudvalget har anbefalet, at der oprettes en risikostyringsstruktur for at sikre, at der tages behørigt hensyn til datasikkerhedsspørgsmål ved gennemførelsen af SST-støtterammen. Med henblik herpå bør de relevante risikostyringsstrukturer og -procedurer etableres af de deltagende medlemsstater og, hvor det er relevant, af SATCEN, idet der tages hensyn til Sikkerhedsudvalgets anbefalinger.
(22)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (9).
(23)
Målene for denne afgørelse, nemlig at støtte aktioner med henblik på etablering og drift af nettet af sensorer, etablering af kapaciteten til at behandle og analysere SST-data og etablering og drift af SST-tjenester, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, da leveringen af sådanne tjenester af et konsortium af deltagende medlemsstater vil gavne Unionen, navnlig i dens rolle som storejer af rumaktiver, men kan på grund af afgørelsens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(24)
Målene for denne afgørelse ligner målene for de europæiske satellitnavigationsprogrammer, der er fastlagt ved forordning (EU) nr. 1285/2013 i artikel 1, artikel 3, litra c) og d), og artikel 4, Rådets afgørelse 2013/743/EU (10) i artikel 2, stk. 2, litra b) og c), bilag I, del II, punkt 1.6.2, litra d), og bilag I, del III, punkt 7.5 og 7.8, forordning (EU) nr. 377/2014 i artikel 8, stk. 2, litra b), der tildeler et beløb på op til 26,5 mio. EUR i løbende priser. Den samlede finansielle støtte til gennemførelsen af SST-støtterammens mål, navnlig netværksdannelse mellem eksisterende aktiver, anslås til at være 70 mio. EUR. I betragtning af ligheden mellem målene for denne afgørelse og målene for de nævnte programmer bør det være muligt at få finansieret de aktioner, der fastlægges ved denne afgørelse, af disse programmer i fuld overensstemmelse med deres basisretsakt.
(25)
Det kan kræves, at der vedtages en basisretsakt for SST i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (11) for at sikre et acceptabelt europæisk uafhængighedsniveau i forbindelse med SST-aktiviteterne. En sådan mulighed bør undersøges ved midtvejsrevisionen af den nuværende flerårige finansielle ramme.
(26)
I erkendelse af den følsomme karakter, som kendskabet til SSA har, bør driften af sensorer og behandlingen af data forud for leveringen af SST-tjenester forblive hos de deltagende medlemsstater. De nationale SST-aktiver vil forblive under de medlemsstaters ansvar, som er ansvarlige for deres kontrol og drift -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af rammen
Ved denne afgørelse oprettes en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (»SST«).
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »rumobjekt«: ethvert menneskeskabt objekt i det ydre rum
2) »rumfartøj«: ethvert rumobjekt, der tjener et specifikt formål, herunder aktive kunstige satellitter og løfteraketters øverste trin
3) »rumaffald«: ethvert rumobjekt, herunder rumfartøjer eller fragmenter og elementer heraf, der er i kredsløb om jorden, eller som trænger ind i jordens atmosfære igen, og som ikke fungerer eller ikke længere tjener noget specifikt formål, herunder dele af raketter eller kunstige satellitter eller inaktive kunstige satellitter
4) »SST-sensor«: en anordning eller en kombination af anordninger som f.eks. jordbaserede eller rumbaserede radarer og teleskoper, som er i stand til at måle de fysiske parametre i relation til rumobjekter såsom størrelse, position og hastighed
5) »SST-data«: rumobjekters fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer
6) »SST-oplysninger«: behandlede SST-data, som er umiddelbart forståelige for modtageren.
Artikel 3
SST-støtterammens mål
1. SST-støtterammens generelle mål er at sikre, at der på lang sigt findes europæisk og national ruminfrastruktur, -faciliteter og -tjenester, som er afgørende for trygheden og sikkerheden for økonomierne, samfundene og borgerne i Europa.
2. SST-støtterammens specifikke mål er:
a)
at vurdere og mindske risiciene for kollisioner i forbindelse med europæiske rumfartøjers kredsløbsoperationer, og at gøre det muligt for operatører af rumfartøjer at planlægge og gennemføre afbødende foranstaltninger mere effektivt
b)
at mindske risiciene i forbindelse med opsendelse af europæiske rumfartøjer
c)
at overvåge ukontrolleret genindtrængen i jordens atmosfære af rumfartøjer eller rumaffald og at levere mere nøjagtige og effektive tidlige varslinger med henblik på at mindske risiciene for europæiske borgeres sikkerhed og afbøde potentiel skade på jordbaseret infrastruktur
d)
at søge at forhindre spredning af rumaffald.
Artikel 4
Aktioner støttet af SST-støtterammen
1. Med henblik på at opnå målene i artikel 3 skal SST-støtterammen støtte følgende aktioner, som tager sigte på at etablere en SST-kapacitet på europæisk plan med et passende europæisk uafhængighedsniveau:
a)
etablering og drift af en sensorfunktion, som består af et net af medlemsstaternes jordbaserede og/eller rumbaserede sensorer, herunder nationale sensorer udviklet gennem ESA, til overvågning og sporing af rumobjekter og oprettelse af en database herfor
b)
etablering og drift af en behandlingsfunktion til behandling og analyse af SST-data på nationalt niveau for at udarbejde SST-oplysninger og -tjenester til overførsel til SST-tjenesteleveringsfunktionen
c)
etablering af en funktion til levering af SST-tjenester som defineret i artikel 5, stk. 1, til de enheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2.
2. SST-støtterammen dækker ikke udviklingen af nye SST-sensorer.
Artikel 5
SST-tjenester
1. De i artikel 4 omhandlede SST-tjenester skal være af civil karakter. De skal omfatte følgende tjenester:
a)
vurdering af risikoen for kollision mellem rumfartøjer eller mellem rumfartøjer og rumaffald og generering af kollisionsforebyggende varsler under opsendelsen, den tidlige kredsløbsfase, kredsløb og bortskaffelsesfasen af rumfartøjers missioner
b)
detektering og karakterisering af fragmenteringer, desintegreringer eller kollisioner i kredsløb
c)
risikovurdering af rumobjekters og rumaffalds ukontrollerede genindtrængen i jordens atmosfære og generering af beslægtede oplysninger, herunder et skøn over tidsrammen og sandsynlig position for et eventuelt nedslag.
2. SST-tjenester leveres til:
a)
alle medlemsstater
b)
Rådet
c)
Kommissionen
d)
EU-Udenrigstjenesten
e)
offentlige og private ejere og operatører af rumfartøjer
f)
offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse.
SST-tjenester leveres under overholdelse af bestemmelserne i artikel 9 om anvendelse og udveksling af SST-data og -oplysninger.
3. De deltagende medlemsstater, Kommissionen og, hvis det er relevant, SATCEN holdes ikke ansvarlige for:
a)
eventuelle skader, der skyldes mangel på eller afbrydelse af SST-tjenester,
b)
forsinket levering af SST-tjenester
c)
unøjagtige oplysninger leveret gennem SST-tjenester, eller
d)
eventuelle aktioner, der iværksættes som reaktion på levering af SST-tjenester.
Artikel 6
Kommissionens rolle
1. Kommissionen:
a)
forvalter SST-støtterammen og sikrer gennemførelsen heraf
b)
træffer de nødvendige foranstaltninger til at identificere, kontrollere, mindske og overvåge risici forbundet med SST-støtterammen
c)
sikrer ajourføring af SST-brugerkravene, hvis det er relevant
d)
definerer de generelle retningslinjer for forvaltningen af SST-støtterammen, navnlig med henblik på at lette etableringen og driften af konsortiet nævnt i artikel 7, stk. 3
e)
letter den bredest mulige deltagelse af medlemsstaterne, når det er relevant, i overensstemmelse med artikel 7.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om etablering af en koordineringsplan og relevante tekniske foranstaltninger for aktiviteterne inden for SST-støtterammen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.
3. Kommissionen forelægger rettidigt Europa-Parlamentet og Rådet alle relevante oplysninger vedrørende gennemførelsen af SST-støtterammen, navnlig for at sikre gennemsigtighed og klarhed vedrørende:
a)
den vejledende indsats og Unionens forskellige finansieringskilder
b)
deltagelsen i SST-støtterammen og de aktioner, den støtter
c)
udviklingen af netværksdannelsen mellem medlemsstaternes SST-aktiver og af leveringen af SST-tjenester
d)
udvekslingen og anvendelsen af SST-oplysningerne.
Artikel 7
Medlemsstaters deltagelse
1. En medlemsstat, der ønsker at deltage i gennemførelsen af aktionerne i artikel 4, indgiver en ansøgning til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier:
a)
ejerskab af eller adgang til:
i)
passende SST-sensorer, som er til rådighed eller under udvikling, og tekniske og menneskelige ressourcer til at drive disse eller
ii)
passende operationelle kapaciteter til analyse og databehandling specielt beregnet til SST
b)
udarbejdelse af en handlingsplan til gennemførelse af aktionerne i artikel 4, herunder bestemmelser for samarbejde med andre medlemsstater.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende procedurerne for indsendelse af ansøgninger og medlemsstaternes overholdelse af kriterierne i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.
3. Alle medlemsstater, der overholder kriterierne i stk. 1, udpeger en national enhed til at repræsentere sig. De udpegede nationale enheder udgør et konsortium og indgår den i artikel 10 omhandlede aftale.
4. Kommissionen offentliggør og opdaterer listen over deltagende medlemsstater på sit websted.
5. Ansvaret for driften af sensorer, behandlingen af data og gennemførelsen af datapolitik ligger hos de deltagende medlemsstater. De deltagende medlemsstaters aktiver forbliver til fulde under national kontrol.
Artikel 8
EU-Satellitcentrets rolle
EU-Satellitcentret (SATCEN) kan samarbejde med det konsortium, der skal oprettes i henhold til artikel 7, stk. 3. I så fald fastsætter det de nødvendige gennemførelsesbestemmelser med de deltagende medlemsstater.
Artikel 9
SST-data og SST-oplysninger
For anvendelsen og udvekslingen af SST-oplysninger, som konsortiet har frigivet, og anvendelsen af SST-data inden for rammerne af SST-støtterammen i forbindelse med gennemførelsen af aktionerne i artikel 4, gælder følgende regler:
a)
uautoriseret videregivelse af data og oplysninger skal forhindres, men samtidig skal der være mulighed for effektive operationer og optimering af anvendelsen af de generede oplysninger
b)
SST-datasikkerheden skal være sikret
c)
SST-oplysninger og -tjenester skal stilles til rådighed for modtagerne af SST-tjenester, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, efter »need-to-know«-princippet i overensstemmelse med de instruktioner og sikkerhedsregler, som ophavsmanden til oplysningerne og ejeren af det pågældende rumobjekt ønsker overholdt.
Artikel 10
Koordinering af operationelle aktiviteter
De udpegede nationale enheder, der udgør konsortiet i artikel 7, stk. 3, indgår en aftale, der fastsætter reglerne og mekanismerne for deres samarbejde om gennemførelsen af aktionerne i artikel 4. Aftalen skal især indeholde bestemmelser om:
a)
anvendelsen og udvekslingen af SST-oplysninger under hensyntagen til de godkendte anbefalinger i »Space Situational Awareness data policy - recommendations on security aspects«,
b)
etableringen af en risikostyringsstruktur til sikring af gennemførelsen af bestemmelserne om anvendelse og sikker udveksling af SST-data og SST-oplysninger
c)
samarbejdet med SATCEN for at gennemføre aktionen i artikel 4, stk. 1, litra c).
Artikel 11
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger gennemførelsen af SST-støtterammen.
2. Senest den 1. juli 2018 fremsender Kommissionen en rapport om gennemførelsen af SST-støtterammen til Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende opnåelsen af denne afgørelses mål, både hvad angår resultater og virkninger, ressourceanvendelsens effektivitet og den europæiske merværdi.
Rapporten kan ledsages af forslag til ændringer, hvis det er relevant, herunder muligheden for en basisretsakt for SST som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Artikel 12
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.